162 
hvilande spoier. De förra, som uppslå inom växtens 
vegetativa celler och kunna jemföras med en knoppbild¬ 
ning, uthärda ej temperaturens starkare omvexlingar och 
kunna således ej bibehålla arten från den ena vegeta¬ 
tionsperioden till den andra, utan endast föröka indivi¬ 
dernas antal under sommaren. Åt de sednare, de hvi¬ 
lande sporerna, är artens bibehållande från den ena ve¬ 
getationsperioden till den följande (öfvervintrande) upp¬ 
dragen och dessas uppkomst skall har nu visas genom 
framställandet af förloppet af befruktningsakten hos tvenne 
af Pringsheim undersökta arter, Yaucheria sessilis och 
Oedogonium ciliatum. 
Hos Yaucheria synes i början pä cellmembranen tätt 
bredvid hvarandra tvenne små papillformiga upphöjningar, 
som fortfarande växa och förlänga sig, alldeles som då 
sidogrenar börja utväxa hos vissa Conferver. Den ena 
af dessa papiller antager en mera sferisk form, medan 
den andra tillväxer mest i längd, sluteligen kröker sig 
och blir hakformig, af hvilken sednare egenskap den 
erhållit benämningen »hornet». Under tiden har den 
förra sferiska papillen åt hornets sida skjutit en snabel- 
formig förlängning och antagit en’ sned form. Ännu är 
hvarderas lumen i fullkomlig continuitet med Yaucheria- 
cellens och deras innehåll likartadt med dennas. Nu 
blifver massan i begges spetsar genomskinlig, vid basen 
af den sferiska papillen bildar sig en membran, som 
skiljer dennas innehåll från Vaucheria-cellens öfriga och 
ett afskildt organ är nu anlagdt, nemligen sporfrukten. 
Samtidigt har äfven innehållet i hornets spets genom en 
membran blifvit afskildt från dettas öfriga och denna 
afskilda del blifver ett antheridium. Tvenne tydliga or¬ 
ganer finnas nu till: sporfrukten och ett antheridium. 
Uti detta sednare ser man snart en stor mängd små, 
rörliga, stiftformiga kroppar tränga på i spetsen. Dessa 
små kroppar äro spermat o zoider na , sädeskropparna , bestå¬ 
ende af en ytterst liten klar blåsa med tvenne cilier. 
Sporfruktens fastare innehåll, chlorophyllkorn, oljdroppar 
och plasma, lemnar i spetsen rum för hopandet af en 
större massa af den klara, färglösa substansen, hvaraf 
primordialsäckeh, Pringheims »Haulschicht», beslår och 
