102 
im Jahre 1914 14 Pflanzen gezogen wurden, die dem 
Rhoeas mehr oder weniger ähnlich waren und wahr¬ 
scheinlich Befruchtungen der Mutterpflanzen seitens in 
der Nähe gebauter Rhoeas - Bestände ihren Ursprung 
verdankten. 
Ostenfeld, C. H., Bemerkninger om danske Træers 
og Buskes Systematik og Udbredelse. I. Vore Ælme- 
Arter. (Dansk Skovfor. Tidssk. 1918 s. 421 — 442.) 
Förf. söker här utreda de i Danmark föreko’mmande 
Ulmus- arterna, hvilket kan vara lärorikt äfven för studiet af 
såväl de vilda som odlade. 
Synonymiken hos Ulmus- arterna är besvärlig i synnerhet 
som de hybridisera lätt. Ulmus glabra Huds. (skogsalmen) 
skjuter enligt Moss aldrig rotskott och har aldrig korklister 
på de unga grenarna, då däremot dessa förhållanden kunna 
inträffa hos hela den grupp af former, som sammanfattas 
under namnet U. campestris och hos bastarder, hvari nämnda 
växt ingår. Träffar man därför på en alm, som liknar U. glabra 
Huds., men har antingen rotskott eller korklister på grenarna, 
har man enligt Moss alltid att göra med en bastardform. 1 
så fall skulle det icke vara riktigt att i Hororna omtala en 
f. suberosa af skogsalmen. I anledning däraf omnämner 
förf. i en not att U. Danielsson (i en uppsats om Olands 
almar i Skogsvårdsf. Tidskr. 15, 1917, s. 896) omtalar en 
f. major [suberosa) af U. montana [glabra Huds.), men att 
han sett »endast ett fåtal exemplar, varaf några företedde 
stark släktskap med U. effusa , särskilt vad bladens form och 
sågning beträffar», hvilken .uppgift enl. Ostenfeld tyder på 
en hybrid. (En sådan hybrid anför Danielsson icke men 
väl U. campestris X montana och campestris X effusa.) 
Af odlade arter redogöres för två, som sannolikt äro 
hybrider af U. glabra Huds. och campestris , näml. U. hol- 
lanclica, som står närmare den sistnämnda, och U. vegeta 
Loud, (campestris v. glabra Mill, i Langes Flora frän Skods- 
borgs Kro). 
U. suberosa Fl. danica t. 2829 anses af förf. som en 
korkbärande form af U. sativa Mill. 
