Besvarar man denna fråga jakande såsom man ju i all- 
mänhet gör, synes det knappast vara något tvivel att 
dessa växtarter på lokalerna ifråga verkligen äro sådana. 
Det är emellertid tydligt att problemet gärna bör under¬ 
kastas en ingående undersökning. Att det ej kan be¬ 
svaras genom exkrementanalyser är uppenbart. Ty så¬ 
dana visa på sin höjd att en liastig spridning över långa 
distanser kan äga rum. Såsom jag på annat ställe 
nämnt \ måste man däremot ha reda på om verkligen 
sådan förekommer, samt framför 2 allt huru ofta detta 
sker, innan man kommit spörsmålet närmare in på livet. 
Och härför krävas undersökningar av helt annan art 
och kvalitet än dem Héintze företagit. Innan detta skett 
få sådana uttalanden som Heintzes bindande kraft 
endast för vederbörande själv. 
1 Några märkliga sydberg i Lule Lappmark. — Sv. Bot. Tidskr. 
Bd. 9. 1915. sid. 213. 
2 Iakttagelser. Kebnekaiseområdets sydberg. — Sv. Bot. Tid¬ 
skrift. Bd. 11. 1917. sid 334. 
Porträtt af Thorild Wulff. I Sveriges natur 1919 
har aftryckts den uppsats, som Wulff 1906 publicerade 
o 
i Sveriges Pomologiska Förenings Årsskrift 1906 »Gramla 
fruktträd», nu prydd med afbildningar af tre gamla träd 
samt med hans porträtt, taget år 1916. 
Hängasp. I Sveriges natur 1919 finna vi en upp¬ 
sats af H. Munthe och K. Starbäck ( »Kungliamns-området 
vid Skurusund. Förhoppning om dess räddande från 
vandalisering»). Den senare har vid behandling af 
vegetationen fäst uppmärksamheten vid att nära Kungs¬ 
vik finnes ett bestånd af hängasp, bestående af ett ej 
ringa antal mer eller mindre typiska individ. Af denna 
ytterst sällsynta form har förf. iakttagit endast ett fåtal 
individ på ett ställe på Gfotland. Föröfrigt är den knappast 
känd annat än från ett spontant uppkommet individ i 
Bergianska trädgården. 
