153 
Panaehering hos Mercurialis perennis L. 
En morfologisk, anatomisk och mikrokemisk studie. 
[Mit Zusammenfassung und Figurenerklärung in deutscher Sprache.] 
Af Otto Gertz. 
o 
Ar 1907 iakttog ‘jag vid ett besök i Torups bokskog 
— ej långt från Bara järnvägsstation — ett antal Mer¬ 
curialis- st knd med partiellt klorofyllfria blad. Under 
mina exkursioner de följande åren träffade jag städse 
samma förhållande å denna plats, och ännu år 1917, 
då jag närmare undersökte den antydda förändringen 
hos Mercurialis- beståndet i fråga, gjorde den sig på 
enahanda sätt gällande. De panacherade individen 
växte å ett litet begränsadt område vid järnvägens håll¬ 
plats »Bokskogen öfre», nämligen å backen invid re- 
staurantbyggnaden, där vid min undersökning — den 
30 maj 1917 — ett 50-tal individ iakttogos med den 
anmärkta egendomligheten. Det var å denna plats, jag 
tidigare — som nämndt nära nog hvarje år — iakttagit 
o 
formen i fråga. A växtplatsen funnos visserligen in¬ 
blandade bestånd af normalt utbildade Mercurialis- plan¬ 
tor, men de panacherade individen gåfvo dock intryck 
af att ha uppstått ur ett ursprungligt moderindivid ge¬ 
nom knoppning från rhizomet. 
Panacheringen yttrade sig som nämndt i hvitfärg- 
ning af vissa bladfält. I allmänhet voro dessa af ringa 
• t o t t 
utsträckning. A bladen uppträdde sålunda i vissa fall 
en omkring 2 mm. bred, klorofyllfri kantzon af växlande 
längd, i hvilka fall panacheringen skulle kunna sägas 
vara marginat eller sektorial \ i andra fall mera obe- 
stämdt afgränsade, större eller mindre fläckar med 
1 Se härom, liksom beträffande öfriga panaehering berörande 
frågor, framställningen i Küsters Pathologische Pflanzenanatomie 
(pp. 9, IB, 20. 25), där äfven litteraturen å detta område sammanställts. 
Botaniska Notiser 1919. H 
