160 
Mercurialis perennis utgöra ett excellent material för 
studier af den MoLiscH’ska kali-karotinreaktionen. Ned¬ 
lagda i reagenset (alkoholiskt kali i koncentrationen 80 
viktsdelar 40 X-ig alkohol, 20 viktsdelar kalihydrat), 
visade dessa redan efter några timmar de vackraste- 
karotinkristaller, särskildt i palissadcellerna. De upp¬ 
trädde där under växlande former: kvastliknande ag¬ 
gregat, ej sällan flera i samma cell, vidare rafidliknande, 
parallellt, snedt eller korsformigt orienterade nålar, böjda 
stafvar, ej sällan hårformigt utstrålande från en punkt, 
samt rhombiska solitärkristaller i form af plattor eller 
prismer (Figg. 16—22). I epidermis samt i vissa palis- 
sad- och svampceller iakttogos därjämte vid denna 
reaktion stora, gula, skummiga droppar, sannolikt re¬ 
presenterande amorft eller i lösning förekommande ka¬ 
rotin. Dessa droppar, livilka voro särskildt stora i 
epidermis, härrörde tydligen, liksom karotinkristallerna, 
ur kloroplaster, livilka som bekant uppträda hos Mer¬ 
curialis perennis äfven i epidermis, i likhet med förhållan¬ 
det hos skuggväxter i allmänhet. 
■ Klorofyllanreaktionen lyckades jag ej erhålla fullt 
tydlig, hvarken vid användande af stark saltsyra eller 
isättika. I förra fallet blef bladet gult, därefter inom 
en half timme blågrönt.; efter ett dygn hade bladet 
blekts och vätskan färgats blågrön. I cellerna iaktto- 
gos inga klorofyllankristaller. Ungefär liknande föränd¬ 
ringar inträdde, ehuru' långsammare, med saltsyra, som 
blifvit utspädd med lika volym vatten, äfvensom i för¬ 
sök med isättika. I senare fallet utskildes dock brun- 
färgade, amorfa bollar, som vid kokning med isättika, 
åtminstone till stor del, gingo i lösning och vid afsval- 
ning regenererades. Dessa utgöra sannolikt klorofyllan- 
kroppar, men de för substansen i fråga karakteristiska 
kommaliknande eller hår- och stjärnformiga kristall ty¬ 
perna utbildades icke i detta fall. 
Några tidigare uppgifter om panachering hos Mer- 
