224 
eben auf eine Neustonformation der roten Euglenen — 
und zwar wahrscheinlich eben aus denen der Euglena 
sanguinea — beziehen. Wie wir dies schon früher nach¬ 
gewiesen haben, ist indessen diese Form schon früher in 
Schweden beobachtet worden: und zwar von dem Pfarrer 
Hildbrandt, der darüber schon im Jahre 1711 eine in 
verschiedenen Hinsichten sehr intressante Schilderung 
veröffentliche, dessen Inhalt wir auch in einem unserer 
früheren Beiträge (Nr 2, Bot. Not. 1917, S. 115—128) 
vom Standpunkt der jetzigen Algologie näher ausein¬ 
andergesetzt haben. 
Lund, Botanisches Institut der Universität, im Früh¬ 
jahr 1917. 
Hästkastanjer med under sommaren 
helhvita blad. 
På 4 hästkastanjer, dock mest på en af dem, i syd¬ 
västra delen af Stockholms Humlegård har jag under 
juli och större delen af augusti detta år iakttagit, att 
en del af dessas blad — långt ifrån alla sålunda — 
förlorat sin gröna färg och blifvit alldeles hvita. Senast 
har jag funnit, att den helhvita färgen utbredde sig dels 
till hvarje småblads hela skifva dels till blott hälften 
eller en ännu mindre del däraf. Vid omnämnandet af 
denna, som jag tror, ovanliga företeelse bör tilläggas, 
att jag på talrika andra exemplar af nämnda träd annor¬ 
städes i samma park påträffat endast gröna blad. Det 
vore af intresse att få veta, om nämnda förhållande 
iakttagits äfveri i andra delar af vårt land och andra 
somrar än snart gångna. 
Tk. O. B. N. Krok. 
Botaniska Notiser 1919. 
