256 
delas i två grupper: i streckteckningar ocli halvton- 
bilder. Från i färger utförda illustrationer bortse vi 
emellertid här alldeles. Deras kopiering bör nämligen 
endast verkställas under användning av en högt upp¬ 
driven fotografisk kamerateknik och vid arbete med 
färgriktiga (ort okrom a ti ska) plåtar. Vi fästa oss därför 
i det följande endast vid teckningar och illustrationer 
i svart och vitt resp. dess mellantoner. På detta om¬ 
råde ha nämligen de enkla kopieringsmetoderna stora 
tillämpningsmöjligheter; och i stort sett torde det just 
vara dylika bilder, som man i det dagliga livet har största 
behov av att kopiera. 
Streckteckningar — alltså, sådana, som endast 
äro utförda i svart och vitt och där övergångarna mel¬ 
lan ljust och mörkt endast markeras genom grövre resp. 
finare streck — och halvtonbilder — där de olika 
valörerna åstadkommas genom olika toner av svart till 
vitt i växlande nyanser — framställas numera i tryck 
vanligen genom foto-resp. autotypi. Det förstnämnda 
förfaringssättet användes för streckteckningar, det sist¬ 
nämnda för halvtonbilder. Fototypien arbetar endast i vitt 
och svart, autotypien i alla tonövergångar, vilket möjliggö- 
res genom att bilden före överföringen till den ljuskänsligt 
preparerade zinkplåten (klischéen) uppdelas i ett system 
av små rutor resp. punkter, olika fördelade allt efter 
originalets ljus och skuggor. Den visar sig därför vid 
närmare påseende finkornig, varemot fototypien är ab¬ 
solut jämn i ytan. Jfr t. ex. vår fig. 5 (autotypi) och 
fig. 6 (fototypi). 
Streckteckningar resp. fototypier kräva vid 
kopiering en något olikartad behandling mot halvton- 
bilder resp. autotypi er. Andra reproduktionstekniska 
manér förhålla sig, som vid närmare eftertanke omedel¬ 
bart torde inses, antingen som den ena eller den andra 
av dessa grupper, så att t. ex. behandlingen av trä- 
