22 
Literatur-öfvcrsigt. 
tis; floribus duplo majoribus, fere inodoris; fructibus ma¬ 
joribus; pyrenis jugis subdichotomis ornatis, quæ e mar¬ 
ginibus orta, versus medium et apicem convergentia eva¬ 
nescunt. (Fig 76.) Pyrena Pruni Padi sulcis exarata est. 
Fig. 77).” 
Denna form beskrifves af Wahlenberg i Flora lappo- 
rica pag. 140 sålunda: ”In summo septentrione, ubi cres¬ 
cere desistit, e. gr. ad Flumen Tana Finmarkiæ, occurrit 
racemis omnino erectis, floribus inodoris, foliis minoribus 
(?) et tota fere frutescens.” 
Om Korkdannelse paa Blade. Af À. V. Poulsen. 
(Videnskabelige Meddelelser fra den naturhistoriske Fore¬ 
ning i København 1875, sid. 44—58, tab. II—III.) 
Förf. till denna afhandling kan knappast sägas hafva 
haft någon föregångare på det område, han gjort till fö¬ 
remål för sina undersökningar. Nästan alla, som skrif- 
vit om korkbildningarne, hafva nära nog uteslutande eg- 
nat sin uppmärksamhet åt deras förekomst och beskaf¬ 
fenhet hos trädartade växters stammar och grenar, men 
endast i förbigående tagit hänsyn till andra växtdelar. 
Först helt nyligen har O. G. Petersen i Botanisk Tid¬ 
skrift (2:den Række, 1874) ådagalagt närvaron af kork i 
örtartade stammar och F. V. C. Areschoug har i sin af¬ 
handling om den inre byggnaden i de trädartade växter¬ 
nas knoppfjäll (Lunds universitets årsskrift t. VII, 1870) 
påvisat den samma, normalt utvecklad, hos dessa trans¬ 
formerade bladorgan. Af de undersökningar, som Poul¬ 
sen nu offentliggjort, framgår emellertid att korkbildning 
tillkommer äfven de egentliga örtbladen hos många väx¬ 
ter, så väl di- och monokotyledonéer som gymnosperméer. 
I regeln fann han denna väfnad endast utvecklad på fler¬ 
åriga blad, hvarför den också företrädesvis anträffas hos 
växter, som tillhöra varmare länder. Det är nästan all¬ 
tid bladskaftet som öfverklädes med kork, ehuruväl äfven 
fall förekomma, då bladskifvan betäckes af den samma. 
