96 
Smärre notiser. 
Den äldsta bekanta illustrerade lokalfloran. Under sina ny¬ 
aste undersökningar i Egypten fann Auguste Mariette— Bey i Kar¬ 
nak en serie afbildningar af växter, insamlade i Syrien af Thothmes 
III under ett krigståg, som han företog för att underkufva syrierna. 
Fastän ofta onaturligt behandlade, hafva dock dessa torkade växter, 
som för circa 3400 år sedan af denne konung fördes till Egypten, 
blifvit af artisten så väl återgifna på stentaflorna att många af dem 
kunna bestämmas, och man kan därför hoppas att en närmare redo¬ 
görelse kan lämnas för den tidigast bekanta illustrerade lokalfloran. 
En periodisk frivillig rörelse af ståndare hos några Saxifraga- 
arter och Parnassia palustris omtalas af Ed Hechel i Compt. rend., 
1876 nr 5. Hos Saxifr. sarmentosa äro de två kronbladen större 
än de öfriga. Den mellan dessa båda sittande ståndaren i yttre kran¬ 
sen böjer sig först in mot pistillen. Därpå följa i ordningen de båda 
därintill belägna i samma krets, sist börja de två öfriga röra på sig. 
Om man, utgående från den första ståndaren, som rör sig, och räk¬ 
nande åt höger, ger åt hvarje ståndare dess nummer, 1, 2, 3, 4, 5, så 
sker altså rörelsen i ordningen 1, 2, 5, 4, 3. Den typiska formeln 
för rörelsen i den 5-taliga blomman är 1, 3, 5, 2, 4. Efter den yttre 
börjar den inre ståndarekransen röra sig enligt formlen 1, 2, 3, 5, 4, 
hvarvid den ståndare först rör sig, som är motsatt det största af de 
båda yttre (större) kronbladen. Hos Parnassia palustris uttryckes 
rörelsen genom formeln 1, 2, 5, 3, 4 eller 1, 5, 2, 4, 3. 
De flikiga honungsfjällen eller de s. k. falske ståndarne i blom¬ 
man hos Parnassia fånga enligt E. Heckels iakttagelser insekter, 
som de, liksom bladen hos Drosera förtära. 
Salicylsyra använder man numera äfven till konservering af 
växtdelar, emedan den föga förändrar färgerna, t. ex. på blommor, 
och cellernas form. En passande lösning är 10—15 del. syra på 
100 d. destilleradt vatten. 
Innehåll: J. E. Areschoug, De Tribus Laminar ieis q t de Stepha- 
nocystide osmundacea (Turn.) Trevis. — E. Hisinger, Æcidium 
Conorum Abietis Rees funnen i Finland redan år 1864, samt: Pe- 
ridermium Pini (Willd.) Pers. a corticola dödande Pinus Strobus. 
— A. N. Lundström, Om Salix finmarTdca Fries, några anmärk¬ 
ningar med anledning af V. F. Holms uppsats ”En resa i Lapp¬ 
land och Norge”. — Literaturö fver sigt: J. Lange, Erinringer 
fra Universitetets Botaniske Have ved Charlottenborg 1778—1874. 
— A. Blytt, Forsög til en Theori om Invandringen af Norges 
Flora under vexlende regnfulde og törre Tider. — W. P. Scbim- 
per, Synopsis muscorum europæorum. — E. Warming, Om nogle 
ved Danmarks Kyster levende Bakterier. — J. Wiesner, Ueber die 
krystallinische Beschaffenheit der geformten Wachsüberzüge planz- 
licher Oberhäute. — Smärrenotiser: Lärda sällskaps samman¬ 
träden. — Resande botanister. — Epicrisis systematis Floridearum- 
— Den äldsta bekanta illustrerade lokalfloran. — En periodisk fri¬ 
villig rörelse af ståndare. — Salicylsyra. 
Lund, Fr. Berlings Boktryckeri och Stilgjuteri, 1876. 
