114 
4 
Literatur-ofvevsigt. 
vanliga Æcid. Berberidis. Som den redan iakttogs 1815 
eller 1820 vid Wien, är det väl ej sannolikt att den in¬ 
kommit till Europa från Magelhaensundet, hvarifrån den 
först beskrefs. 
Norges Flora eller Beskrivelser af de i Norge vildt- 
voxende Karplanter tilligemed Angivelse af deres Udbre¬ 
delse. Tredie Del. Paa det Kongelige Norske Videnska¬ 
bers Selskabs Bekostning, med Bistand af Prof. M. N«. 
Blytts efterladte Optegnelser og Samlinger af Axel Blytt, 
Universitetsstipendiat og Conservator. Christiania 1876. 
(Sid. 857—1228). 
Med denna tredje del, som i sommar utkommit, är 
detta stora och vackra arbete öfver Norges Flora egent¬ 
ligen färdigt, då det endast återstår ett tilläggshäfte, som 
snart skall utkomma och innehålla tillägg (hufvudsakligen 
till första delen), register till hela arbetet samt en väg¬ 
ledning för bestämningen af växtens plats i systemet. 
Rubi, bearbetade af adj. F. Areschoug, hafva redan 
i nr 2 af denna årgång blifvit refererade. — Följande 
nya varieteter uppställas : Saxifraga aizoides y purpurea , 
Anemone nemorosa ß grandiflora , A. Hepatica ß asarifo- 
lia (som kanske är indentisk med multiloba Hartm.), Ara¬ 
bis alpina ß glabrata , Dry as octopetala ß argentea och 
Potentilla argentea y nivea. 
Under Bosa villosa L. upptages en ny underart: fal¬ 
lax , med följande beskrifning. Småbladen liksom blad¬ 
skaften gråaktigt småluden, på undre sidan blekt grå¬ 
gröna, enkelt tandade med utstående tänder; glest 
strödda glandler på bladskaftet och medelnerven på små¬ 
bladens undre sida, tänderna i kanten nästan alltid 
utan glandler. Med hänsyn till bladen liknar den mest 
de håriga formerna af B. canina; de raka taggarne, de 
med många styfva glandelhår försedda frukterna och fo- 
derflikarne, som äro kvarsittande och slutligen upprätta, 
tyda på att den bör skiljas från B. canina g collina och 
föras till B. villosa. Den är en mycket utmärkt form. 
