Smärre Fytografiska Anteckningar. 
15 
frukten, men hos vissa slägten kan ifrågavarande parti 
blifva mera voluminöst och uppträder då under en sådan 
form, som gör en jemförelse med Borragineernas fot fullt 
berättigad. Slägtena Prunella och Glechoma bilda i detta 
hänseende öfvergång mellan de slägten, som utmärka sig 
genom närvaron af ifrågavarande cellparti, och dem, som 
hafva en väl utbildad fot. 
De Labiatslägten, hos hvilka karpellerna hafva en 
utvecklad fot, äro Lamium , Galeobclolon, P allot a, Ajuga, 
Prunella och Gleclioma. Mest utvecklad är denna bild¬ 
ning hos de båda förstnämnda slägtena, och det förefal¬ 
ler nästan obegripligt, att den samma hos dessa båda 
slägten kunnat så länge förblifva obemärkt, i synnerhet 
som den här är så utvecklad, att dess längd, t. ex. hos 
Galeobclolon, kan utgöra hälften af sjelfva karpellens. I 
friskt tillstånd är foten hos dessa slägten köttig och sticker 
sålunda skarpt af mot karpellens hårda och skrofliga yta. 
Den betäcker karpellens hela basala yta och stiger å 
ömse sidor uppåt kanterna, så att karpellens yttre och 
inre sida ej betäckas af densamma. Bortskäres foten, så 
blottas sjelfva den ursprungliga fästytan, som är rent 
basal, till omkretsen trekantig och fullständigt perforerad, 
såsom hos Stachys, Galeopsis m. fl. slägten, som sakna 
fot. Den gren af fruktfästet, som genom öppningen i 
fästytan kommer in i ovariet, för att der utgöra placen- 
tan, får sålunda tänkas hafva utanför karpellen starkt 
uppsvält, så att den kommit att omfatta karpellens bas. 
Genom liopskrumpning vid fruktmognaden lossnar den 
köttiga foten från den i fodret qvarsittande delen af frukt¬ 
fästet och föranleder sålunda karpellens affallande. Den 
köttiga, nästan albumenartade beskaffenheten hos foten 
gör det troligt, att denna bildning, liksom hos åtskilliga 
Borragineer, fungerar såsom upplagsort för reservnäring. 
Äfven karpellerna hos Ballota äro försedda med en dy¬ 
lik köttig bildning, som likväl är betydligt mindre och 
företrädesvis betäcker karpellens bas på utsidan. Vid 
