6 
I Asele lappmark sommaren 1880. 
27 
nisters uppmärksamhet. Så är å ena sidan det närbe¬ 
lägna Frostviken ett noga undersökt område, och å den 
andra känner man åtskilligt om fjällen kring Urnans öfre 
lopp genom d:r Ångström och andra. Nämde vetenskaps¬ 
man har väl också hedrat ett och annat af Åsele fjäll, 
t. ex. Marsfjäll nära Fatmomakke, med besök, förmodligen 
mest för att bese dess mossvegation, och äfven andra ut¬ 
märkta botanister torde ha ströfvat omkring där; men 
antagligt är, att inga — eller högst få — notiser ha de 
o 
lämnat om Asele fanerogama fjällflora. Jag styrktes i 
denna tro af de många växtgeografiska fynd, jag gjort 
under en resa i nämnda fjällbygd sistlidne sommar. I 
hopp, att dessa måste hafva någon betydelse för växtgeo¬ 
grafien, vill jag ur den dagbok, som fördes under resan, 
meddela följande. 
Resan anträddes från Skellefteå den 12 juni, således 
i mångas tycke för tidigt. Men den, som — i likhet med 
mig den gången — ej reser för att samla växter till för¬ 
mån för bytesföreningar, kan mycket väl härifrån begifva 
sig till fjälls redan i midten af juni. Ty det är lång väg 
dit, och till fots kommer man icke så hastigt fram i 
dessa fierestädes oländiga trakter. 
Fast skelleftefloran är utom ämnet för denna uppsats, 
kan jag ej underlåta att omtala, att för henne förvärfva- 
des under första dagen af resan Galium triflorum. 
o 
Den 20:de juni uppnåddes östra delen af Asele lapp¬ 
mark i Fredrika socken. Här och där i skogarne mötte, 
liksom för att bringa en helsning från fjällen, väldiga 
massor af Aconitum septentrionale och Mulgedium alpinum. 
På en sådan lokal (mellan Hedlunda och Knaften) syntes 
äfven Actæa, Paris och Daphne jemte några andra växter, 
hvilka äfven i fjällbygden trifvas tillsammans, der björk¬ 
skogen växer omedelbart vid foten af bärgväggarne. 
Andra förposter af fjällfloran visade sig vid vägen mellan 
Åsele och Vilhelmina kyrkobyar i Salix glauca, Carex al¬ 
pina och Poa alpina. 
