Smäne Fytografiska Aritecki iugar. 
5 
men sväller ofta ut i en tjock ringförmig vall omkring den 
samma och kan dervid tillochmed nästan i form af en 
krage vara skarpt skild från sjelfva karpellen, såsom för¬ 
hållandet i synnerhet är hos Pulmonaria , Anchusa och 
Borr ago. Äfven hos Symphytum är denna kant ganska 
tjock och starkt framträdande, ehuru ej så skarpt afsatt 
mot sjelfva karpellen. Emellertid kommer under detta 
förhållande fästytan att utgöra en fördjupning. Äfven 
hos Myosotis förefinnes kring fästytan en temligen tjock, 
men mycket låg kant, så att sjelfva fästytan blifver något 
konkav. Är deremot denna plattad eller konvex, så är 
kanten låg och temligen omärklig (Cynoglossum, Aspe¬ 
rugo, Echino sper mum) ; stundom (Echium, Lithospermum) 
kan likväl ifrågavarande kant vara ganska tydlig, fast låg. 
Redan Schrader (anf. st. pag. 14) och före honom 
äfven Gærtner (De Fruct. et Sem. P. I, pag. 321—28, 
Tab. 67—68), som båda meddelat en ganska noggrann 
beskrifning på frukten hos många slägten bland Borragi- 
neerna, hafva iakttagit ett hvitt, köttigt eller svampigt 
utskott, som qvarsitter vid karpellens bas och inneslutes 
inom den nyss beskrifna, af fruktväggens yttre lager bil¬ 
dade ringformiga vallen. Denna bildning, som af Schrader 
benämnes strophiolum eller processus strophiolatus ansågs 
af Gcertner utgöra sjelfva frösträngen. Schrader återigen 
har iakttagit att i detta utskott finnes en sträng, som 
genom ett litet hål i fästytans vägg tränger in i ovariet 
och fortsättes in i fröet. Han betraktar derför nyss nämnde 
sträng såsom den egentliga frösträngen. 
För det i våra dagar rådande morfologiska föreställ¬ 
ningssättet måste uppfattningen af ifrågavarande bildning 
gestalta sig på ett väsendtligen annat sätt. Det kan näm-, 
ligen ej vara någon frösträng, utan det utgör ett parti 
af receptaculum, som vid fruktmognaden aflossnar från 
det samma och förblifver qvarsittande vid karpellens fäst¬ 
yta. Det är skilclt från karpellens inre genom fruktväg¬ 
gen, men i denna finnes ett hål, genom hvilket en gren 
