Smärre Fytografiska Anteckningar 
3 
gare strukturförhåll anden ej helt och hållet sakna sitt 
intresse. I synnerhet torde det olika sätt, på hvilket kar- 
pellerna äro fästa vid receptaculum vara förtjent af upp¬ 
märksamhet. 
Karpellerna äro med en större eller mindre del af 
- sin yta fästa vid receptaculum. Denna yta torde kunna 
benämnas ”fästyta” och motsvaras af det parti på recep¬ 
taculum, vid hvilket karpellen varit fäst, och som vi be¬ 
teckna med samma namn. På karpellens fästyta iakttages 
ett såsom en tappformig upphöjning eller en fördjupning 
uppträdande parti, hvilket vi benämna ”fästpunkten”. Det 
är genom fästpunkten, som kärlknippet från receptaculum 
utlöper i frukten och fröet. Karpellernas fästpunkter mot¬ 
svaras af dylika på fruktfästets fästyta. 
Karpellernas fästyta är än fullständigt basal och 
upptager då antingen hela (Echium, Borr ago, Pulmonaria, 
LitJiospermum arvense) eller endast en del af karpellens 
botten (LitJiospermum officinale), än sn edt basal (Anckusa, 
Symphytum, Myosotis ), hvarvid den hos sistnämnde slägte, 
der den är mycket liten, kommer den basala temligen 
nära, än lateral (Cynoglossum Asperugo , Echino sper mum), 
hvarvid den hos de båda förstnämnda slägtena befinner 
sig nära karpellernas spets, ja hos det första slägtet 
sträcker sig ända upp i sjelfva spetsen, men hos det sist¬ 
nämnda närmare basen. Slägtet Asperugo företer der- 
jemte den egenheten, att fästytan ej befinner sig i kar¬ 
pellens median, utan vid sidan om denna, en egenhet, 
som utan tvifvel betingas af den starka sammanplattning, 
som ovariet och fodret varit underkastade. Derigenom 
blifva karpellerna parvis närmade hvarandra, så att de 
båda af samma karpellblad (pistillen hos denna familj är 
nämligen, som bekant dimer), uppkomna småfrukterna ut¬ 
göra ett par och hafva sina fästytor närmade hvarandra. 
Fästytans olika läge på karpellerna beror på den 
olika formen hos receptaculum. När detta är plattadt, 
blifver fästytan basal, men i samma mån detta organ under 
