76 
K. F. Dusén. 
följt floderna och sjöarne efter. Vill man se. hur litet 
den i öfrigt framskridit i denna trakt, behöfver man blott 
passera järnvägen mellan Ange i Medelpad och Bräcke i 
Jämtland och man skall på bortåt 3 mil knapt se andra 
människoboningar än banvaktarstugorna. 
Hurudan är nu vegetationen i detta gränsområde? 
Sommaren 1879 hade jag haft tillfälle att iakttaga, huru 
som redan vid Härjedalens gräns vid Kolsätt vegetationen 
utefter Ljusnan 335 meter öfver hafvet företer en starkt 
nordisk, delvis äfven alpin prägel. Det syntes mig af 
intresse att efterse, huru vida samma förhållande äger 
rum utefter Ljungan i Hafverö. För detta ändamål van¬ 
drade jag en dag utefter Holmsjön vid Vassnäs (244 me¬ 
ter öfver hafvet) med det bestämda intryck, att fanero- 
gam vegetationen här har en afgj or dt sydligare karaktär 
än vid Ljusnan i östra Härjedalen. Detta syntes mig 
framgå icke blott af saknaden utaf de vid Kolsätt upp¬ 
trädande Bartsia alpina, Thalictrum alpinum, Astragalus 
alpinus och Eriophorum Scheuchzeri och förekomsten utaf 
de i Härjedalen felande Ly thrum Salicaria och Alnus 
glutinosa eller i sistnämda landskap endast sparsamt an¬ 
träffade Scutellaria galericulata, Naumburgia thyrsiflora, 
Bhamnus Frangula, Myrica Gale, Alisma Plantago, Eleo- 
charis palustris * uniglumis och Carex acuta, utan äfven af 
vegetationens sammansättning i det hela. Hvad jag i öf¬ 
rigt antecknat från denna strandexkursion vid Vassnäs, 
är Crepis paludosa, Myosotis palustris, Gentiana Amar ella, 
Veronica scutellata, Cornus suecica , Angelica silvestris, 
Thalictrum simplex, Hippuris, Posa cinnamomea, Salix lap- 
ponum och cinerea, Convallaria majalis, Juncus alpinus, 
Eleocharis palustris, Carex vesicaria , ampullacea, filiformis, 
flava, Oederi, panicea och Buxbaumii, Calamagrostis stricta 
och phragmitoides samt Selaginella. 
Likaledes befans vegetationen närmast invid By äfven 
hafva en tämligen sydlig karaktär. Jag har från stran¬ 
den af Holmsjöns vik Bysjön antecknat Bhamnus Tran - 
