Literaturöfversigt. 
123 
art ocli ras gå i hvarandra. Som hybrider betraktas 
ej afkomlingar af en obeständig form (varietet) med en 
annan dylik eller med hufvudformen. 
Bastarder jämföras å ena sidan med afkomman efter 
illegitim befruktning i fall af keteromorfi : försvagad pollen- 
och frö-utveckling; å andra sidan med resultatet af kors¬ 
ning i allmänhet: ökad vegetationskraft. Pollinationens 
inverkan på hornorganet är 2-faldig, dels befruktande, dels 
föranledande tillväxt (fruktknytning). Främmande pollen 
har ibland denna senare inverkan utan den förra: slö 
frukt. Ofta synes ett (vegetativt verkande) öfverskott af 
pollen vara nödigt för fruktens utveckling; hvarje fröanlag 
befruktas blott af ett pollenkorn. Uppgifter om direkt 
frambragta tripelbastarder genom en arts pollinering med 
två andra samtidigt äro falska. 
I läran om hybriditet gifves det öfverhufvud ingen 
enda strängt allmängiltig regel. Dock gifvas några med 
tämligen omfattande tillämplighet. Växter med 1-könade 
blommor tyckas böra lättast kunna förmås till hybridise- 
ring (Salix, Begonia). Detta är dock långt ifrån alltid 
fallet. — Olika familjer hafva olika benägenhet för hybri¬ 
disation, likaså olika slägten inom familjerna och arter 
inom slägtena. — Hybrider bildas i allmänhet lättast inom 
formrikare grupper; inom fam. med företrädesvis aktino- 
morfa blommor lättast i slägten med zygomorfa ( Delphinium , 
Pelargonium, Rhododendron, Gladiolus) och omvändt ( Ver¬ 
las cum, Mentha). 
Hybridisering mellan 2 arter sker ej alltid lika lätt 
i båda riktningarne. Förhållandet i detta afseende med 
Mirabilis Jalapa och longifiora anföres och förklaras. Ett 
oundgängligt vilkor för bastardbildning är ganska nära 
slägtskap. 
Olika slag af bastarder äro: binära, difyliska, som här¬ 
stamma från blott 2 arter; — formler a x b, (a x b)x a (axb) 
X b, (a xb) X (a xb) —, tripelbastarder, trifyliska, som här¬ 
stamma från 3 arter — enklaste formel (a x b) x c — o. s. v. 
