гісііз встрѣчается также въ Ошѣ, а по словамъ Фи шла 
и Петерса, водится въ Караколѣ и на Лепсѣ; Д-ръ 
Регель нашелъ его въ Кульджѣ. Въ моей коллекціи 
имѣются экземпляры изъ Токмака и Чияаза. А. А. 
Штраухъ сообщилъ г. Буланже, что Академія 
Наукъ имѣетъ экземпляры изъ Барнаула, съ озера 
Балхаша, изъ Нукуса, съ полуострова Мангышлака и 
съ береговъ р. Эмбы. По показаніямъ Маака, В. ѵі- 
гісііз встрѣчается въ долинѣ Уссури, а по словамъ 
Беттгера, онъ попадается также въ Японіи, но по¬ 
казанія эти никѣмъ болѣе не потверждены и потому 
очень сомнительны. По Буланже, В. ѵігісііз нахо¬ 
дится въ Тибетѣ, въ Гималайскихъ горахъ, въ Афга¬ 
нистанѣ и въ Белуджистанѣ. Де Филиппи, Блэн- 
Фордъ, Муррей и Никольскій нашли ее въ Пер¬ 
сіи, а по свидѣтельству Буланже, Кесслера, Бетт¬ 
гера и другихъ герпетологовъ, она водится въ Азіят- 
ской Турціи, въ Закавказскомъ краѣ и кромѣ того въ 
значительной части сѣверной Африки и почти во всей 
Европѣ. 
тшті В. ѵігіЗіз аисіі ін Ойсіі аіщ’еігоЕеп шні пасѣ 
Еіпвсіі ипб Реіегв ІеЪѣ ег іп Кагакоі шні апі Еіивзе 
Нерва; Г)г. Кецеі Іапб ікп іп Скиібзка. Іп шеіпег 
8атт1ип§ віпб Ехешріаге айв Токтак ипб Твсіііпав 
аиікеіѵакіѣ. А. А. 8 кг а и с к ікеіііе Неітп Воиіеп- 
&ег шіі, бавв біе Акабешіе бег МіввепвсЬаКеп Ехеш- 
ріаге айв Вагпаиі, ѵот 8ее Ваіскавск, айв Кпішвв, 
ѵоп бег НаІЬіпвеІ Мап§увск1ак ипб ѵоп беп Шега бев 
Еіиввев Етка кевііМ. ГГаск беп Аивва§:еп Маак’в 
тгб В. ѵігісііз іт Бввпгі-Тііаіе апцеігок'еп ипб Іаиі 
Воеіѣцег йпбеі ег вісіі апсіі іп Тар ап, акег біеве 
АпцаЬсп віпб вопві ѵоп піешапб кевШцД лѵогбеп ипб 
баііег веііг ѵегбаскіщ. Касѣ Воиіепцег кпбеі вісіі 
В. ѵігісііз іт Нітаіауа, іп Аіцкапівіап ипб іп Ваій- 
івсііівіап. Г)е Еіііррі, Віапіогб, Миггау ипб Ш- 
коівкі ваттеііеп ііт іп Регвіеп, ипб паск беп Ап- 
§акеп Воиіеп^ег’в, Кеввіег’в, Воеи^ег’в ипб ап- 
бегег Негреіоіоцеи ІеЪѣ ег іп бег авіаіівскеп Тйгкеі, 
іп Тгапвкаикавіеп ипб аиввегбеш іп еіпет цговвеп 
Ткеііе кіогб-АШка’в ипб кеіпаке іп цаіы Еигора. 
Таблица измѣреній. — МаззѣаЪеІІе. 
№№ экземпляровъ. — №№ йег Ехешріаге . . 
1818. 
1488. 
1813 а. 
1813 Ъ. 
1601. 
1811а. 
1058. 
1057 а. 
Форма. — Еогш. 
Регѵшсі. 
Реюзогѵі. 
Сггит-Сггяітаііоі. 
БігаисЫ. 
Вігсшсііі. 
іуріса. 
іуріса. 
Полъ. — 6-езсЫесЫ;. 
Я 
К 
Я 
К 
Я 
3 
Я 
3 
Вся длина. — ТоІаШпде. 
76 ш. 
63 шш. 
4 И /2 шш. 
43 шш. 
61 шш. 
52 шш. 
72 шш. 
70у з шш. 
Длина головы. — Корйапде. 
21 в 
19 в 
13 в 
11 в 
18 в 
15 в 
19У 2 » 
19 в 
Наибольшая ширина головы. — бгбззіе Корі- 
Ъгеііе... 
26 в 
22 %» 
15 , в 
15%» 
21 в 
іеу 2 » 
25У 2 » 
24 в 
Наибольшая высота головы. — бгбазіе Корі- 
ЬбЬе . 
12 в 
9%» 
б » 
5 2 / 3 » 
8 в 
7 » 
9 4 / 5 » 
9У 2 » 
Ширина промежутка между вѣками. — Іпіег- 
раіреѣгаігаит. 
4Ѵ 2 » 
4%» 
ЗѴ 2 » 
3%» 
4 » 
3 Ѵг» 
6 » 
5 » 
Разстояніе отъ передняго угла глаза до ноз¬ 
дри.— ЕпНегшгад йез Аидез ѵоп <1ег ѢГагіпе 
4Ѵ 2 » 
4Ѵз» 
3% » 
4 » 
4 в 
зу 4 » 
4Ѵг» 
5 » 
Разстояніе отъ передняго угла глаза до вер¬ 
шины рыла. — ЕцЦегпипд (Іег ЗсЬпаизеп- 
зрііге тот Аиде . 
8 в 
7 » 
5Ѵ 2 » 
5%» 
6 3 / 4 » 
в*/б» 
7 » 
7Ѵг » 
Промежутокъ между ноздрями. — Іпіегпазаі- 
гаиш. 
4'/2» 
4%» 
зѵ 3 » 
3 в 
4 1 /*» 
3 в 
4Ѵз» 
4 в 
Продольный діаметръ глаза. — ЪапдзйигсЪ- 
теззег йез Аидез . .. 
8 в 
7%» 
5Ѵ 2 в 
5 Ѵг» 
6 2 /з» 
6 » 
8 в 
7 » 
Наибольшая ширина вѣка. — (Згоззіе Аидеп- 
ІійЪгейе. 
8 в 
6 в 
4Ѵг » 
4%» 
6 » 
5Ѵз» 
6 » 
бУг—б» 
Длина паротиды. — Ьапде сіег Оіігсігйзе . . . 
15%в 
13 в 
8 в 
8%» 
із 3 /4» 
10 в 
15 в 
13 в 
Наибольшая ширина паротидъ. — (Згоззіе 
Веііе йег ОЬгйгйзе . 
11 в 
8Ѵ 2 » 
4 V* » 
47з» 
7 в 
5 » 
8Уг» 
7% » 
Наименьшій промежутокъ между паротидами. 
— Оегіпдзіе Пізіапз зшзсѣеп й. Оіігйгіізеп 
9Ѵ 2 » 
8 в 
6Ѵ 3 » 
6 в 
8 в 
7 1 / 4 » 
10 в 
9 в 
