u 
mucoides). Proteæ och Leucadendra voro nästan desamma, 
Leucospermum conocarpon ymnigare; Viscum capense satt 
på grenar af Tarchonanlhus camphoratus och Helichrysum 
argenteum och vestitum försilfrade klipporna, Mundia 
spinosa stack allstädes, Cyclopia och Soulangia, Stilbe 
Pinastra, Trichocephalus och Aulacorrhynchus jemte 
Harweya voro här nyheter. Annars var karakteren samma 
torra taggighet, saftlösa färgprakt och öfvermått af vissa 
förherrskande individer. Märkvärdigast af allt syntes mig 
dock utbredningen af Ericæ; de särskilta arterna växte 
nästan alltid sällskapligt ihop med hvarandra, sällan två 
arter inom samma tio qvadrat-alnars rymd, vexlande ef¬ 
ter olika bredd och höjd på bergen. Att närmare full¬ 
följa detta skulle varit intressant; tid felades mig nu. 
Den stora slätten af vid pass 54 eng. mils bredd 
från Capetown till den lilla staden Stellenbosch invid fo¬ 
ten af bergskedjorna, som parallelt draga sig på ungefär 
samma afstand från kusten, är den mest dystra och sterila 
man kan se, mot hvilka ljunghedarne i Halland äro le¬ 
ende paradis, ehuruväl botanisten här har att glädja sig 
åt ej få skönblommande rariteter, åtminstone under den 
företrädesvis s. k. vackra årstiden. De öfvertäckas af stora 
tjocka massor af Mesembryanlhema, särdeles den väldiga 
edule, de halfutlorkade saltgölarne fyllas af Salicornia- 
artade växter, sanddrifvorna af gigantiska tufvor af Restio 
(ymnigast tectorum), och något uppböjdare och hårdare 
backar beklädas af en otrolig massa individer af Ericæ, 
hvaraf nu särdeles en ovanligt gul- och en annan röd— 
blommig voro särdeles praktfulla, Gnidiæ, Struthiolæ, Pas- 
serinæ och ett par Gladioli. Som jag endast i omnibus 
passerade denna slätt, hade jag ej tillfälle att derom för¬ 
skaffa mig en noggrannare kännedom, hvilket ock nu näp¬ 
peligen syntes löna mödan. 
Kring Stellenbosch deremot uppehöll jag mig ett 
par dagar och hade der — tyckte jag — full valuta för 
mina vackra, svårsläppeliga guinéer. Sjelfva staden är en 
sådan der vinort, der de vidsträckta tomterna intagas af 
präktiga trädgårdar och vinfält; gatorna äro planterade 
med resliga ek-alléer, i hvilkas skugga de trefliga hol¬ 
ländska husen gömma sig, och, betraktad uppifrån de nära 
