små mjöldrygor, men, märkvärdigt nog, de först utvecklade 
behöfde tre veckor för att uppnå sin normala storlek, då 
deremot de som uppväxte i slutet af Juli samt i Augusti 
inom tio dygn bunno genomlöpa samma vegetationssta¬ 
dier. En annan omständighet af ännu större intresse är 
den att dessa små svampar, uppburna på en lång fot, 
vände sig alltid emot fönstret. Omvändes flaskan seder¬ 
mera så att deras capitula (frukthufvuden) riktades emot 
den inre väggen af kammaren, inträffade konstant redan 
följande dag, att deras fot vridit sig om och att hvarje 
capitulum sträfvade såsom förr emot dagsljuset. Detta 
bevisar att svamparne, ehuru saknande chlorophyll eller 
gonidier, ej äro mindre känsliga för ljuset än de öfriga 
växterna. 
Mjöldrygor af Scirpus uniglumis frambragte en tredje 
Claviceps , som Tulasne kallar nigricans. En del af våra 
nordiska Glumaceer bära sannolikt mjöldrygor, på hvilka 
andra analoga svamp-arter uppstå, som lätt torde erhållas 
på sätt ofvanföre angifvits. 
Antagande att mjöldrygan bildade endast en hård¬ 
nad bål eller ett Sclerotium af Claviceps , ett med rikliga 
reproduktions-organer utrustadt svampslägle, förkastar Tu¬ 
lasne Prof. Fries’s åsigt (S. M. 2. 268, Elench. 2. 45) 
att dessa utväxters (»semina graminum morbosa») tillkomst 
berodde af atmosferiska orsaker och ej af någon fort¬ 
plantning genom frön eller sporer*). Léveillé bevisade i 
sin afhandling om Sclerotium 1842, att många dit räknade 
formationer ej utgjorde fullständiga växter, utan endast en 
början eller mycelium till svampar, som derpå utvecklade 
sig sedermera. Det är blott en egen form af mycelium 
(Léveillé 1. c. p. 30). 
Tulasnes afhandling åtföljes, såsom vanligt alla denne 
talangfulla författares arbeten, af utmärkt vackra figurer. 
Bornet har ännu sednare (i Mémoires de la Société 
des Sciences Naturelles de Cherbourg , 1853) ulförligen be- 
skrifvit tvenne Amerikanska arter Sphacelia, den ena före¬ 
kommande parasitisk på märkena af Paspalum ciliatum , 
den andra på stiftet af Tripsacum dactyloides. De af dessa 
*) Samma anmärkning gäller om Fries’s åsigt om Ustilagines . 
