89 
»Den fysiologiska företeelse hos Zygnemaceæ, som 
vanligen benämnes copulation, observerades först af den 
bekanta danska zoologen Muller , och beskrefs sedermera 
på ett för den tiden lika noggrant som utförligt sätt af 
Vaucher , uti hans förträffliga Historie des Conferves d’eau 
douce. Den består, som bekant är, deri, alt tvenne zyg- 
nema-lrådar lägga sig bredvid hvarandra; alt från alla 
eller en del af hvardera trådens artiklar (= celluler) en 
protuberance utbryter, som mer eller mindre forlanges; 
att de från hvardera trådens motliggande artiklar utskju¬ 
tande protuberancerna sammanväxa med topparna; alt den 
således af tvenne membraner beslående skiljeväggen dem 
emellan småningom resorberas, hvarigenom en rörformig 
kanal uppkommer, som tillåter en fri kommunikation mel¬ 
lan de båda på detta vis förenade eller kopulerade ar¬ 
tiklarnas inre rum. Dessa senare innesluta hvar för sig 
ett innehåll (contentum], som förnämligast består af chlo- 
rophyll. Innehållet i den ena artikeln förenar sig med 
innehållet i den andra till bildande af en spora. Detta 
sker antingen på det sätt, att innnehållet i den ena ar¬ 
tikeln uttömmes genom copulationskanalen in i den an¬ 
dra artikeln, hvarest blandningen af båda artiklarnes inne¬ 
håll, slutligen omklädd af en tydlig cellul-membran, blir 
liggande som färdigbildad spora; eller ock derigenom att 
båda artiklarnes innehåll utföras till och sammansmälta uti 
copulalions-kanalens midt, hvarest den slutligen färdig¬ 
bildade sporan får sin plats *]. 
Detta är i korthet förfallarnes beskrifning på Zyg- 
netnernas copulation. Jfr Hugo v. Mohl , die Veg. Zelle 
p. 269 och Vauchers Histoire des Conf. d’eau douce pag. 
44. Och ehuru denna copulations-akl vid första påse¬ 
endet tyckes visa en viss analogi med växternas befrukt- 
nings-fenomen, så har man dock i allmänhet ej vågat till¬ 
erkänna densamma betydelsen af något dylikt. Sålunda 
anser Schleiden (Grundziige der wissenschaftl. botanik) 
hela copulationen vara en alldeles oväsendllig akt, på¬ 
stående, alt sporer bildas äfven uti de artiklar, som med 
*) Hos Mougeotia försiggår saken något annorlunda. Här bildas 
nernligen inga protuberancer; trådarna böja sig knäformigt och de 
motliggande vinklarna sammanväxa. 
