finnas rötter med flera cellulknippen eller rhizomer. Detta 
medgifver icke Schimper. 
Hufvudgrenarne äro röda eller bruna, fibrillerna hvita 
eller hyalina: men i början äro rötterna alltid hyalina, 
fyllda af en vattenaktig saft med små gryn, hvilka sedan 
försvinna eller förena sig i större kulor, som blifva bruna 
af Jod. Med tiden blifva väggarna tjockare genom kon¬ 
centriska aflagringar af trådämnet och tillika färgade. 
På många rötter bildas små kulformiga utväxter med 
en resinös utsvettning: stundom äro dessa något stora. 
Delta är särdeles vigtigt för dem, som fästas på hårda 
föremål eller flygsand. Polytrichum piliferum , nanum , 
aloides , Tortula ruralis , Racomitrium canescens hoplimma 
sandkornen i hög grad. I förening med Oscillatoria 
cktonoplastes blifva de första orsaker till fästandet af Dii— 
nerna och till deras fruktbarhet, t. ex. vid Hollands 
och vestra Frankrikes kuster. De stora tallskogarna vid 
Nordsjöns kuster och skogarna af Pinus maritima mellan 
Bordeaux och Bayonne hafva små mossor att tacka för 
sin uppkomst. 
Mossornas rötter kunna stundom utan de nämnda 
utväxterna lätt intränga i stenarnas finaste springor, till 
följe af cellulmembranens plasticitet. Derföre äro alla 
krypande mossors rötter mycket undulerade och ojernna 
på ytan. 
Vissa författare hafva bestridt roten dess namn, men 
Schimper anser, alt den med rätta här det, då den har 
samma funktioner som roten hos andra växter. Såsom 
förut är nämndt kunna rötter äfven finnas på stammen. 
§ 3. Bladen. Angående deras uppkomst är under¬ 
sökningen ganska svår, då rudimenterna äro så ytterst små 
och cellulernas grumliga och slemmiga innehåll är hin¬ 
derligt för att se de nya väggar, som bildas i eellulerna. 
Schimper anställde sina observationer på Sphagni cymhi- 
folii hladknoppar, äfvensom pä Polytrichum formosum , Di - 
physcium foliosum , Fontinalis antipyretica. 
Bladet växer lateralt vid stammens spets såsom en 
enkel cellul, utgående vid sidau af en sekundärcellul. 
Den delas i tvenne genom en sned vägg. Den öfre (pri- 
märeellulen af första graden) delas på samma sätt genom 
