171 
vippan sammansatt; småbladen temligen langt (2—5 lin.) 
skaftade, under hvitludna. 
Rubus thyrsoideus Wimm.: stammen rnndadt kantig, 
färad, med trinda, något krokiga taggar; gemen¬ 
samma bladskaftet mycket kortare än småbladen; 
vippans axel gräluden; vippan sammansatt och 
grenig med få, men krokiga taggar. 
Växer på flera ställen, l. ex. Tävetorp, Gred- 
by, Ronneby ni. fl. st. 
R. discolor Whe .: stammen kantig, slrimmig (ej få¬ 
rad); taggarne mycket sammanpressade, n. raka, 
mest gula; gemensamma bladskaftet på de ste¬ 
rila starnmarne lika långt som småbladen, hvil- 
kas skaft äro myckel liingre än hos föregående; 
bladskaften och den sammansatta vippan (som 
ock ofta är nästan enkel) tätt väpnade med 
stora och starkt krökta taggar. 
Växer, mig velerligt, blott i Carlshamnstraklen. 
R. Radula Wh e.: stammen kantig, slrimmig, jemle 
den sammansatta vippan betäckt med långa, fina, 
raka taggar, glandler, nålborster och hår. 
Växer flerestädes jemte landsvägen, t. ex. vid 
Boråkra samt ymnigt på öarne i den inre skär¬ 
gården. 
Tredje gruppen: Foder flikarne hvitludna; kronbladen 
bredt äggrunda, vanligen med kort klo; blomskaften lik¬ 
som hvitpudrade af den korta grå ulligheten; smalladen 
vid basen breda, under grönhvilt ludna; de tvenne ne¬ 
dersta på blomgrenarne sällan skilda frän de två meller¬ 
sta, utan utgöra liksom bihang till dem; de två nedersta 
på bladb. stammen oskaflade. 
R. Wahlbergii Arrhen.: stammen rundadt kantig med 
raka, korta, men starka taggar; vippan sam¬ 
mansatt, nästan qvastlik, tält väpnad med stora 
krokiga taggar. 
Växer flerestädes, men helst bredvid vägar, i 
sällskap med Rosa rubiginosa. 
/5. coriaceus mibi: bladen tjocka , läder-artade, under 
tätt gråludna (nästan som andra gruppens arter) 
med temligen krökta taggar, sammansatt vippa. 
