нымъ образомъ расщепленнаго біо¬ 
тита. Чередующіяся съ ними свѣтлыя 
полосы образованы катакластиче- 
скимъ аггрегатомъ зеренъ кварца, 
полевыхъ шпатовъ и чешуекъ свѣт¬ 
лаго серицита. 
Увелич. въ 12 разъ. Обыкп. св. 
Къ стр. 89. 
Фиг. 81. То же самое, по при скрещ. 
никол. 
Фиг. 32. Порода лампрофпровой копсти- 
туціоппой фаціи грапитита. Лѣвый 
берегъ Ипгульца возлѣ Кривого Гога. 
Порода въ значительной степени 
распылена. Оставшіяся отъ распы¬ 
ленія зерна полевыхъ шпатовъ (свѣт¬ 
лыя пятна, съ округленными конту¬ 
рами) придаютъ ей микроочковое 
строеніе. Пространство между этими 
зернами занято аггрегатами мелкихъ 
чешуекъ біотита и мелкихъ зеренъ 
эпидота и полевыхъ шпатовъ, при 
чемъ біотитъ сильно преобладаетъ, 
придавая снимку во мпогихъ мѣ¬ 
стахъ сѣрую окраску. 
Увелич. въ 12 разъ. Обыкп. св. 
Къ стр. 92. 
Фиг. 33. То же самое при скрещ. никол. 
Фиг. 34. Гранитовый динамосланецъ. Лѣ¬ 
вый берегъ Нпгульца ниже Св. Кри¬ 
ницы. Шлифъ сдѣланъ перпендику¬ 
лярно сланцеватости. Полосчатость 
обусловлена чередованіемъ сѣрова¬ 
тыхъ полосокъ серицита со свѣтлыми 
полосками катакластическаго аггре- 
гата кварца и полевыхъ шпатовъ. 
Порода очень богата серицитомъ, 
преобладающимъ надъ другими ми¬ 
нералами. 
Увелич. въ 10 разъ. Обыкн. св. 
Къ стр. ПО. 
Фиг. 35. То же самое, по между скрещ. 
пикол. Темныя пятна и полосы пред¬ 
ставляютъ затемпепные зерна и аггре- 
гаты зеренъ кварца и полевыхъ шпа¬ 
товъ. 
Фиг. 36. Лѣвый берегъ Ингульца ниже 
Св. Криницы. Переходная порода 
между гранититомъ,—главной поро¬ 
дой Ингульца,—и гранитовымъ ди¬ 
намосланцемъ. Въ срединѣ нѣсколько 
болѣе крупныхъ осколковъ плагіо¬ 
клаза, образовавшихся вслѣдствіе 
раздробленія и окруженныхъ мелко¬ 
зернистой катакластической массой. 
Увелич. въ 10 разъ. Между скрещ- 
никол. Къ стр. ПО. 
теізіепз бет гегЬогзіепеп ВЫВ 
апдеЬогепб. І)іе тВ іішеп \ѵесЬзе1- 
Іадегпбеп Ьеііеп Вігеііеп ЬезІеЬеи 
аиз еіпеш каІакІазІізсЬеп Аддгедаі 
ѵоп ()иаг 2 - иші Реібзраікбгпегп шкі 
ѵои 8сЬііррсЬеп еіпез Ііеііеи 8егісВез. 
12-ТасІіе Ѵегдг. ОеѵѵбЬпІ. ЬісІВ. 
/иг 8. 89. 
Рід. 31. ПаззеІЬе, аЬег Ьеі декг. №ско1з. 
Рід. 32. Паз 2 ііг ІатргорЬугізсЬеп Коп- 
зНІиЬіопз-Іасіез без ОгапВез деЬб- 
гепсіе Оезіеіп. Ілпкез Шег сіез Іпди- 
1 еіх Ьеі Кгіѵѵоі Код. Паз Оезіеіп 
ізі іи егЬеЫісЬет Мааззе гегігііт- 
тегі. Піе ѵоп (Іег /егігйттипд 
ѵегзсЬопІ деЫіЬепеп РеІбзраіЬкогпег 
(ііеііе Ріескеп тВ гипбІісЬеп Шпгіз- 
зеп) деЪеп іЬт еіпе Теіп - аидепі'ог- 
тіде Вігикіиг. Пег Вайт гмѵізсЬеп 
сііезеп Когпегп хѵігсі ѵоп еіпепі 
Аддгедаі Геіпег ВіоіВзсЬііррсЬеп 
иші іёіпег Ерібоі- иші Реібзраі- 
кбгпег аиздеіиііі, \ѵоЬеі (Іег ВЫВ 
зіагк ѵогЬеггзсІИ, бет Віісі ап ѵіеіеп 
81е11еп еіпе дгаие РагЬипд егіеііепб. 
12-ІасЬе Уегдг. СЫѵбЬпІ. ЬісЬі. 
/иг 8. 92. 
Рід. 33. ПаззеІЬе Ъеі декг. Хіскоіз. 
Рід. 34. ОгапіІізсЬег ПупатозсЬіеіег. 
Ілпкез Шег без Іпдиіеіг шВегЬаП) 
8\ѵіаІаіа Кгіпііга. Пег ВсЫіЙ’ізі зепк- 
гесІВ гиг ВсЬіеІегипд апдеГегІідІ.Піе 
8ігеіІипд \ѵігб бигсЬ еіпе ДѴесЬзеІ- 
Іадегипд ѵоп дгаиеп 8егісВзІгеіГеп 
ипб ѵоп Ьеііеп Вігеііеп еіпез каіа- 
кіазіізскеп Пиагг- РеІбзраіЬаддгеда- 
Іез Ьебіпді. Паз Оезіеіп ізі зеЬг 
геісЬ ап 8егісВ, лѵеісііег біе апбегеп 
Міпегаііеп ііЬепѵіедІ. 
10-ІасЬе Уегдг. Ос\ѵо1ш1. ЬісІВ. 
/иг 8. ПО. 
Рід. 35. ПаззеІЬе, пиг гѵѵізсЬеп дек г. 
Кіскоіз. Піе бипкіеп Ріескеп ипб 
8ігеВеп зіпб Кбгпег ипб Кбгпегад- 
дгедаіе ѵоп (*>иаг 2 ипб РеІбзраіЬ 
іп бег Ьаде бег Аизібзсііипд. 
Рід. 36. Ілпкез Шег без Іпдиіеѣ^ ипіег- 
ЬаІЬ 8лѵіаѣа]а Кгіпііга. ЫеЬегдапдз- 
дезіеіп 2 \ѵізсЬеп Огапіііі, — бет 
Наирідезіеіп ат Іпдиіеіг,—ипб дга- 
пііізсЬет ПупатозсЬіеіег. Іп бег 
Міііе еіпіде дгбЬеге Падіокіазгезіе, 
іпіоіде ѵоп /егігйштегипд деЬіІбеІ 
ипб ѵоп Іёіпкбгпідег каіакіазіізсііег 
Маззе итдеЬеп. 
10-ГасЬе Ѵегдг. /ѵѵізсЬеп декг. 
Nіско1з. /иг 8. ПО. 
