26 
En annan fråga, som med mindre säkerhet kan afgöras är denna: huru skall man be¬ 
trakta de växter, hvilka vi hittills endast känna såsom för Galapagos-öarne egendomliga, 
och hvilka vi ej hafva oss bekant annorstädes förekomma hvarken på Amerikas fastland 
eller på några af Oceaniens öar? Hvilken af de tvenne gissningarne skola vi antaga, an¬ 
tingen att dessa växter här sjelfständigt uppstått och ännu gifva prof på en alldeles sjelf- 
vuxen, ursprunglig vegetation, sådan vi kunna ana den kanske hafva varit i den första 
början, eller skola vi tro, att äfven de först hafva hitkommit någorstädes ifrån (och i så 
fall naturligtvis på samma väg, som vi ännu i dag se de mexikanskt-vestindiska arterna 
taga, då de draga sig åt vester), och, här rotfästade i en egendomlig jord, här växande 
upp under förändrade egendomliga klimatförhållanden, hafva så förändrat sig, att vi ej i 
dag längre känna igen de ursprungliga dragen, utan nödgas uppfatta dem såsom sjelf- 
ständiga arter, produkter af en stundeligen sig utvecklande skapelse? Lemna, med ett ord, 
dessa öar med sina egna vegetativa förhållanden, något bidrag till att afgöra den frågan, 
som i nyare tider så mycket sj^sselsatt naturforskarne, om man för växtarterna skall an¬ 
taga alldeles skilda eller några få gemensamma centra, livarifrån de sedan utspridt sig 
längre eller kortare, i den ena eller andra rigtningen? 
Man bör i en sådan fråga varsamt öfverlemna sig åt blotta förmodanden, mer eller 
mindre sannolika gzssningar, djerfva eller förledande hypotheser; för min del vill jag här 
lmfvudsakligast framställa faktiska förhållanden. Vi återkalla då först i minnet, att ännu 
i dag visa de flesta af Galapagos-öarne, åtminstone på vissa delar, samma utseende de vid 
början af sin daning genom eldens inverkan troligen företedde, nakna, skrofliga, svartnan¬ 
de lavafält, der intet tecken till vegetation finnes, der knappast lefvande varelser (kanske 
med undantag af stora vämjeliga ödlor, miniatur bilder af de från jordens yta längesedan 
utplånade) kunna existera. Nära derintill synes en och annan Opuntia fästa sig på de 
torra klipporna; den förmultnar; litet mull uppstår, och deri rota sig snart några växtfrön, 
från hvilka en vegetation uppblomstrar ju längre i tiden desto frodigare, allt efter som 
den föregångna beredt jordmån, rum och möjlighet för en efterföljande. Men lika väl som 
vi på korall-öarne i verldshafvet äro i stånd att med bestämdhet följa de spår, hvari 
deras växtlighet framgått från mer eller mindre aflägsna länder, lika litet få vi troligen 
visat mig, att den der varande vegetationen i mycket öfverensstämmer med Galapagernas. Följande arter har 
jag der funnit gemensamma: Porophyllutn ellipticum, Bidens leucantha, Solanum verbascifolium, Amarantus 
caracasanus och spinosus, Physalis angulata, Mentzelia aspera, Evolvulus glabrinsculus, Cardiopermum molle, 
Heliophytum parviflorum, Boerhavia adscendens och hirsuta, (Varronia rotundifolia) A vicennia tomentosa, Eu¬ 
phorbia pilulifera, Sida rhombifolia, Poinciana pulcherrima, Sporobolus virginicus och indicus, Poa pilosa, me- 
gastachya och ciliaris, Autephora elegans, Oplismenus colonus, Eleusine indica, Leptochloa virgata, Setaria 
macrostachya; och derjemte iakttagit några ännu ej bestämda arter af Lorentea, Pectidium, Telanthera, Ipomaea, 
Cassia, Aristida och Eutriana, som ovedersägligen äro mycket förvandta med de pä Galapagos-öarne före¬ 
kommande. — Uti Seemanns Flora of Panama upptagas följande äfven på Galapagos-öarne förekommande 
växtarter: 'Cissampelos Pareira, Malva tricuspidata, Paritium tiliaceum, ‘Sida rhombifolia, Malachra capitata, 
'Citrus Åurantium, Tribulus maximus, Zauthoxylum Pterota, Euphorbia pilulifera, Hippomane Mancinella, 
Ricinus communis, Desmodium molle, Rhynchosia reticulata, 'Cassia occidentalis, C. picta, 'Prosopis dulcis, 
'Mimosa asperata, Conocarpus erecta, Rhizophora Mangle, Citrullus vulgeris, 'Carica papaya, Passiflora foetida. 
Turnera ulmifolia, Mentzelia aspera, Chiococca racemosa, Bidens leucantha, Lobelia xalapensis, Batntas quin¬ 
quefolia, Iompaea Pes Caprae, Solanum tuberosum, S. verbascifolium, Physalis angulata, Capraria biflora, Sco- 
paria dulcis, 'Hyptis capitata, Salvia occidentalis, Verbeua littoralis, Plumbago scandens, 'Amarantus spinosus, 
Boerhavia paniculata, Commelyna agraria, Eleusine indica, Poa ciliaris. — Många andra arter äro ock ytterst 
närstående intill former från Galapagerna. Utom de med ett ' betecknade arterna af de ofvannämnde före¬ 
komma äfven följande vid Porto Bello (enligt: Primitiae Florae Portobellensis, Auct. P. J. Beurling, in Act. 
Holm. 1854): Paspalum conjugatum, Panicum fasciculatum. 
