3° 
FAUNA OCH FLORA 
göra då, hvad man kallar relikter. I vissa trakter äro dessa 
relikter blott enstaka och träffas endast i särskildt skyddade 
lägen, i andra äro de däremot mera talrika, så att de i viss 
mån rent af kunna ge landskapet en sydligare prägel, än hvad 
breddgraden eljest medgifver. Ett sådant landskap är till en 
viss grad mellersta Jämtland. Då vi nu finna gröngölingen 
bofast inom detta område så långt norr om hans egentliga 
nutida nordgräns kring nedre Dalälfven, är ju detta ett fenomen, 
som rätt mycket erinrar om reliktförekomst och frågan är, om 
man ej har rättighet att tolka saken så. Det är ju att märka, 
att gröngölingen ej är någon flyttfågel. Den ger sig ej heller 
upp på fjällen och kan sålunda ingalunda tänkas ha vandrat 
in från norska sidan, en förklaringsgrund, som man i vissa 
andra fall har kunnat tillgripa, då fåglar, egentligen dock blott 
flyttfåglar, i norra Sverige träffats norr om sin normala ut¬ 
bredning. Att gröngölingen i Norge kan lefva på högre bredd¬ 
grader än hos oss, beror naturligtvis på det där blidare kli¬ 
matet. En omständighet som äfven bör beaktas i detta sam¬ 
manhang är, att gröngölingen liksom andra hackspettar under 
den tid, då den ströfvar något mera omkring, ej är sällskaplig 
eller ens lefver parvis, utan är en komplett enstöring. Sådana 
vanor äro gifvetvis ett stort hinder för en tillfällig utbredning 
språngvis, och däri ligger då också ett stöd för hypotesen, 
att förekomsten i Jämtland skulle kunna betraktas som relikt. 
j 
Gråspettarna ha en helt annan historia. Från det gemen¬ 
samma centrum ha de trängt norrut i östra Asien och tagit 
denna del af kontinenten helt i besittning. Sedan ha de genom 
södra Sibirien kommit västerut till Ryssland och därifrån, dels 
vandrat in i mellersta Europa, dels öfver Finland till vår halfö. 
I motsats mot gröngölingen är alltså gråspetten en östlig in¬ 
vandrare och ursprungligen kommande från samma centrum 
ha de båda formserierna på skilda vägar kommit till Europa 
och där åter mötts. 
På tal om våra hackspettars invandringsvägar kan det i 
detta sammanhang måhända vara lämpligt att erinra därom, 
att mellanspetten säkert kommit söderifrån samma väg som 
