EN BOTANISK EXKURSION PÅ VULKANEN NINAGONGO 59 
bergstrakten strax öster om vulkanområdet, 7 däremot ej hel¬ 
ler från dessa berg, d. v. s. ej alls inom det centralafrikanska 
bergsområdet. Så är Agrostis producta hittills blott angifven 
från Kilimandscharo och Massaihöglandet, Lathyras Schimperi 
från Abyssiniens; berg och Gallahöglandet, Pennisetum gla- 
brum från Abyssinien och Massaiplatån samt Pennisetum tri- 
setum och Senecio subsessilis endast från Abyssinien; Trisetum 
lachnanthum är hittills angifven från bergen i Abyssinien, Ka¬ 
merun och Fernando Po samt Cerastium simense från Abyssi¬ 
nien, Kilimandscharo och Kamerunberget, hvarför Ninagongo- 
fyndet för dessa två bildar en förbindelseled mellan deras öst¬ 
liga och västliga fyndorter. 
En blick på Afrikas karta visar, att redan de arter, som 
vi här kommit att omnämna, ega en utbredning, som väcker 
intresse. De förekomma nämligen, som vi sett, på flera af 
kontinentens inom tropikzonen belägna högre berg, hvilka 
emellertid äro åtskilda af ofantliga vidder, täckta af en helt 
annan vegetation. Mellan Kilimandscharo och Ninagongo ligga 
c:a 800 kilometer af stepper och skogar och Kamerunpiken 
skiljes från Virunga-vulkanerna af det väldiga urskogstäckta 
Kongo-bäckenet; fågelvägen mellan dessa berg mäter ungefär 
2,400 kilometer. Och granska vi närmare äfven de öfriga i 
Ninagongos flora ingående arterna, så finna vi ytterligare mas¬ 
sor af exempel på en dylik egendomlig utbredning. Visser¬ 
ligen ingå däri en del former, som äro spridda mer eller 
mindre jämnt öfver det tropiska Afrika, gående ned äfven på 
de lägre liggande landsträckorna. Helt naturligt äro dessa tal¬ 
rikast inom bergets undre regioner, färre inom de högre. 
Ört- och snårvegetationen nedtill på bergssidorna uppvisar 27 
representanter för denna typ, skogsområdet 7 och den subal- 
pina-alpina regionen 3. Men hela återstoden af artbeståndet 
hör till den kategori, som kan betecknas som den afrikanska 
bergsfloran med förekomst inom flera eller färre af de högre 
bergstrakterna, men felande inom mellanliggande landsträckor. 
Hur skall nu detta egendomliga förhållande förklaras? Hur 
hafva dessa växter kunnat komma öfver från det ena berget 
