102 
FAUNA OCH FLORA 
Nyss utflugna ungar iakttagna den 5 / 7 1915 vid Voimsjön i 
Vilhelmina af Bo Witt Strömer. 1 
19. Fringilla coelebs L. Tvint. Allmän. Förekommer 
talrikast vid odlad bygd, men här och där äfven djupt in i 
ödeskogarna. Ej i björkregionen. Kull 2 / 6 . 
20. Fringilla montifringilla L. Gäddfräs (namnet betyder, 
att bergfinken låter höra sig, då gäddan leker), äfven bräk- 
sparf. Allmän, talrikast i björkregionen och i skogarna när¬ 
mast fjellen. Kull 18 /6. 
21. Passer domesticus L. Tjuflipen eller korntjufven. 
Synes hafva invandrat för omkring 15 år sedan. Förekommer 
nu i de flesta större byar ända upp bland fjellen, men aftager 
i antal mot väster. På flera ställen har man utrotat honom. 
Många stanna öfver vintern. Vid stark kyla, finner man ofta 
döda gråsparfvar. Kull 28 /s — 2o /6- Två kullar? 
22. Emberiza hortulana L. Dropparsparfven. Ta. Ett 
eller flera par förekomma vid flertalet bebyggda och odlade 
platser, t. o. m. inom björkregionen. Kull 6 /e. 
23. Emberiza citrinella L. Sisselskiten. Allmän vid odlad 
bygd — äfven i fjelldalarna — där han med undantag för 
häckningstiden håller till vid lador och kornhässjor för att 
plocka sädeskorn. Häckar i skogsbackar, på åkrarna och i 
skogsbryn. Flyttar vissa vintrar under den kallaste tiden (jan. 
—febr.). Andra vintrar stannar en del. Kull 3 /e. 
24. Emberiza schoeniclus L. Allmän. Uppehåller sig och 
häckar nästan uteslutande i videsnåren kring myrarna, någon 
gång i björkskog invid dessa. Öfver hela området, äfven på 
fjällen, där videsnår finnas. Kull 20 /e. (E. rustica ej iakttagen 
inom området, men i Pajala s:n år 1904—1905). 
25. Calcarius lapponicas L. Ganska allmänt häckande på 
lågfjällen och myrarna därstädes från det östligaste af dessa, 
Stor-Blaiken, mot norska gränsen. I regel i kolonier på ett 
flertal till många par, undantagsvis enstaka. Kull 2o U. 
26. Plectrophenax nivalis L. Snösparfven. Häckar fåtaligt 
på de högre fjällen. Under vårflyttningarna synnerligen talrik. 
1 Fauna och Flora h. 5 årg. 1916. 
