FÅGELFAUNAN I SÖDRA LAPPLAND 
] o 7 
Koltrastens sång och öfriga läten känner jag från min vistelse 
i södra och mellersta delarne af landet). 
57. Saxicola cenanthe L. Stenmäkra, Stensmäcka. Nästan 
allmännare på kalfjällen än vid gårdarna. Förekommet äfven 
på högfjällen. Kull 1 o /g. 
58. Pratincola rubetra L. Något par förekommer vid 
flertalet odlade områden, helst vid fuktiga ängar, någon gång 
på myr. Iakttagen äfven flerstädes vid odlad bygd inom björk¬ 
regionen. Kull 10 / 6 • 
59. Phoeiiicurus phoenicurns L. Rödstylesparf (style = 
styre = stjärt). Allmän — ta. Förekommer, ehuru mindre 
vanligt, äfven i björkregionen. Häckar gärna i utsatta holkar. 
I vissa trakter inom Lycksele bruka getarna (vallpojkarna) göra 
små holkar af näver, i hvilka man oftast finner rödstjärtbon. 
Kull 6 /e. 
60. Cyanecula svecica L. Rappelskälla. Har endast funnit 
blåhaken häckande ofvan barrskogsgränsen i björkregionen, 
där han är ta. Bo oftast i kanten af en tufva på myr eller 
under roten af en videbuske. De flesta vårar har jag iakttagit 
ett eller flera enstaka exemplar under flyttningarna. Han uppe¬ 
håller sig då gärna i trädgårdar. 
61. Erithacus rubecula L. Årdersparv. (Namnet anspelar 
på färjen på strupe och bröst, årder = al). 
Ta. — sällsynt. Förekommer ganska ojämnt olika år. 
Åren 1918 och 1919 såg jag rödhaken endast några få gånger. 
Föredrager björkblandad granskog invid vatten. En höst på¬ 
träffades en rödhake den 18 okt., sedan kvartersdjup snö fallit. 
Kull 17 /e. 
62. Cinclus cinclus L. Forssparf. Förekommer vid 
älfvar och åar inom hela området, anträffad t. o. m. ofvan 
trädgränsen. En del stannar öfver vintern. Kull ' 5 /ö. 
63. Nannus troglodytes L. Iakttagen häckande ett fåtal 
gånger inom barrskogsområdet, men på vidt skilda platser, 
såväl längst i öster som i granskog närmast fjällen. Kull ^°/ 6 - 
64. Hirunda urbica L. Stoppsvala (stoppsålva, namnet 
häntyder på tvär stjärt). 
