BUSKMUSEN (siCiSTA MONTANA MEHELY) ÅTERFUNNEN 2 0Q 
ligen, för så vidt hittills är kändt, spela någon direkt roll 
för buskmusens tillvaro. Det är ju möjligt, att hon äter björk¬ 
frö, sedan detta fallit ned. Men hennes diet synes vara rätt 
mångsidig, i det att hon — måhända en ärfd vana hos denna 
primitiva gnagare från insektätande förfäder — i stor utsträck¬ 
ning lefver av insekter, men tillika af frön af hvarjehanda ör¬ 
ter och gräs. Sålunda torde björken i detta afseende ej vara 
af särdeles vikt. Man skulle därför kunna tänka, att samban¬ 
det mellan dessa organismer ligger däri, att de båda ha liknande 
kraf i klimatologiskt afseende. Är detta antagande riktigt, så 
torde man äfven däraf kunna få en viss ledning för konstru¬ 
erandet i tanken af beskaffenheten af det landområde, längs 
hvilket buskmusen från Sibirien kom till Jämtland liksom äfven 
af det där rådande klimatet. Det borde alltså varit ett land¬ 
skap af mer eller mindre tundraartad typ, men åtminstone del¬ 
vis bevuxet med björkar. Klimatet bör ha haft tämligen varma 
somrar, och sannolikt är ett tjockt snötäcke om vintern gyn- 
samt för tryggandet af djurens tillvaro, då de ligga i dvala. 
Enligt geologiens vittnesbörd måste denna landförbindelse 
mellan Sibirien (resp. norra Ryssland) ha sträckt sig längs Is- 
hafskusten och sedan längs Norge. Någon genare väg genom 
Finland till norra Sverige synes nämligen ej antaglig, emedan 
inlandsisen kvarlåg så länge i sistnämnda lands östra delar 
ända ned till Bottenvikens dåvarande stränder, och när den 
ändtligen bortsmälte, uppstod där sannolikt snart nog ett skogs¬ 
land, som ej lämpade sig för buskmusens lefnadsvillkor. Väs¬ 
ter om isdelaren samt mellan denna och Kölen utbredde sig 
den ena efter den andra af de s. k. isdämda sjöarna och öfver 
dessa kunde buskmusen ej komma. Det synes gåtfullt nog 
ändå, huru hon har kunnat taga sig fram, ty äfven om hon 
hållit sig i björkregionens öfre delar, finnas ju äfven där tal¬ 
rika vattendrag, ehuru de ej äro så breda som längre ned. Se¬ 
dan hon vandrat söderut väster om Kölen, har hon inkommit 
i Sverige genom de pass, som utskuros af de isdämda sjöar- 
nes ursprungliga aflopp mot väster. 
14 — 20329. Fauna o. Flora 1920. Häft. 5. 
