98 
FAUNA OCH FLORA 
vinsen. Dessa planer utgingo från Linnés lärare, arkiater 
Kilian Stobaeus i Lund, som äfvenledes för deras förverkligande 
ställde medel till förfogande. Undersökningarna, hvilka verk¬ 
ligen kommo till stånd, uppdrogos åt trenne Stobaei lärjungar, 
då unga studenter i Lund, hvilka sommaren 1729 anträdde sin 
forskningsresa. I färden deltogo Matthias Benzelstjerna, 
senare statssekreterare och öfverpostdirektör, Johan Fjell- 
STRöM, senare amiralitetsmedicus i Karlskrona, och Nils Retzius, 
sedermera provincialmedicus i Malmöhus och Kristianstads 
län. Under resan gjordes noggranna dagboksanteckningar och 
företogs väl äfven insamling af naturalier, men till stor för¬ 
lust för vetenskapen har den förda dagboken gått förlorad. 
Samma öde rönte Stobaei växtsamling, herbarium vivum, hvari 
säkerligen införlifvats de under resan anträffade växterna. Må¬ 
hända hade Linnés år 1728 — året före ifrågavarande resa 
— gjorda exkursioner inspirerat till denna på Stobaei upp¬ 
drag företagna forskningsfärd, och säkert är att de i densamma 
deltagande studerandena åtnjutit undervisning i botanik af Linné, 
medan denne vistades i Lund. Linné omtalar nämligen, att 
han i Lund »1728 hade åtskillige discentes där att uti Botani- 
cis inrätta». Det var just under en utflykt tillsammans med 
Matthias Benzelstjerna som Linné på våren 1728 blef i 
Fågelsång så illa stungen af en Furia infernalis i armen, att 
han höll på att dö af blodförgiftning. 
Om sålunda för eftervärlden tyvärr så godt som intet är 
bekant beträffande den Stobaeanska forskningsfärden, känna 
vi i flera hänseenden väl en i botaniskt syfte företagen resa 
genom provinsen, som anställdes mer än 100 år tidigare. Denna, 
som synes ha varit för Linné obekant — åtminstone nämner 
han intet om densamma i sin beskrifning öfver Skånska Re¬ 
san —, företogs under åren 1622 och 1623 af tvenne danska 
naturforskare, Jörgen Fuiren och Ottho Sperling, hvilka torde 
vara de första, som i botaniskt forskningssyfte berest någon 
del af Sverige och meddelat upplysningar om därunder funna 
växter. De af dem upprättade växtförteckningarna — offent- 
liggjorda först åtskilliga år efter det resorna företagits — 
