FAUNA OCH FLORA 
I o8 
Uppsala. Det synes mig då, såframt man ej vill härleda hela 
den del af den gottländska faunan, som ej kan spridas tillfälligt 
eller passivt öfver hafsvidder, från den invandringsström, som 
följde den tysk-gottländska landförbindelsen, som om nu ifråga¬ 
varande art, tillika med en del andra, ej så utpräglade värme¬ 
arter, likaväl skulle ha kunnat komma öfver den landbrygga, 
som under samma tid förband Gottland med Öland och denna 
senare ö med småländska kusten. Att för de gottländska och 
öländska arter, som saknas i Danmark och södra Sverige, hålla 
på en invandring öfver den tysk-öländsk-gottländska landbryg¬ 
gan synes mig naturligtvis fullt berättigadt, särskildt då det 
gäller tydligt värmefordrande arter. Men Mezira förekommer 
nu dels så västligt som vid Lubeck och dels i Uppland och 
Södermanland; dessa båda sista förekomster visa ju, att djuret 
äfven har invandrat rätt söderifrån öfver Skåne. Hvad hindrar 
då, att åtminstone en del af den gottländska kolonien under 
»fastlandstiden» rekryterats denna väg?' 
Gottland var nämligen under nämnda tid ej blott landfast 
med Tyskland utan stod äfven i förbindelse med Öland och 
Sydsverige. Här kan i detta sammanhang hänvisas till Mjö- 
berg’s karta i den citerade uppsatsen, hvaraf tydligt framgår 
det ungefärliga utseendet af »Gottland-Öland-landet». Kartan 
skall enligt Mjöberg’s utsago åskådliggöra »södra Östersjöns 
ponerade utseende under Ancylussjöns första skede under an¬ 
tagande af en landhöjning af 60 meter». Som Nils von Hof- 
STEN redan påpekat, är emellertid detta fullkomligt vilseledande. 
Kartan kan nämligen helt enkelt sägas vara en djupkarta öfver 
Östersjön, där 60-meterskurvan blifvit utlagd. Efter landisens 
afsmältning var emellertid som bekant landets höjning betyd¬ 
ligt starkare i de perifera delarna, hvarför man aldrig af Öster¬ 
sjöns nuvarande djupförhållanden kan framkonstruera en bild 
af det dåtida utseendet med mindre man inför korrigering för 
ojämnheten i nivåförändringen.^ Dock visar kartan med all 
^ Då den åsyftade afhandlingen af von Hofsten behandlar en annan af 
östersjööarna, nämligen Bornholm, kan det vara lämpligt att i detta sammanhang 
fästa uppmärksamheten på densamma, så mycket mera som den på grund af sin 
