Något om faunan och floran på Runö. 
Af 
Ilmari Hildén, 
Helsingfors. 
knappast alls beaktats, utom helt flyktigt i 
(Pjöreligga redan, hvilka behandla öns befolk- 
■ ning, dess språk, seder och bruk. Däremot 
^ha öns naturförhållanden, dess fauna och flora, 
^enom sin svenska befolkning har Runö redan 
I länge varit känd i Sverige, och ett antal skrifter 
några arbeten, hvilka hufvudsakligast varit ägnade andra spörs¬ 
mål.^ Blott en helt liten broschyr författad år 1860 af dr 
Arthur v. Sass^ och baserad endast på tre dagars vistelse 
på Runö i slutet av juni 1859 behandlar öns flora. Under 
sådana förhållanden torde efterföljande anteckningar, hvilka 
gjorts under en två veckors vistelse på Runö i medlet af juni 
192U, icke sakna sitt intresse. 
Runö är belägen mitt i Rigabukten på gränsen mellan 
Estland och Lettland; hvilketdera land ön skall tillhöra, har 
^ Se t. ex. Ekman, F. J.: Beskrifning om Runö i Lifland. Tavastehus 1847, 
Russwurm, c.; Eibofolke oder die Schweden an den Kusten Esthlands und auf 
Runö. Reval 1855; Greve, H.; Säugetiere Kur-Liv-Estlands. Riga 1909; Hem- 
MENDORFF, Ernst; Runö. (Ymer 1909. H. 2.) 
“ Die Phanerogamen-Flora Oesels und der benachbarten Eilande und Bei- 
trag zur Flora der Insel Runoe. (Archiv fiir die Naturkunde Liv-, Ehst- und Kur¬ 
lands. II. Serie, Bd. II. Dorpat 1860.) 
® Resan företog jag i sällskap med min broder fil. dr K. Hildén, som på ön 
anställde antropologiska undersökningar. De i texten reproducerade fotografierna 
äro tagna af honom. 
