242 
FAUNA OCH FLORA 
uppammat en talrik stam af »själfiskare», säkerligen de dukti¬ 
gaste och mest erfarna på den svenska sidan af Bottniska 
viken. För ett sådant syfte som det ifrågavarande är det 
också af vikt, att man har tillfälle att tillgodogöra sig mångas 
erfarenhet. Den enes rön komplettera den andres; ej sällan 
äro uppgifterna stridiga, hvilket mången gång kan bero därpå, 
att de egna iakttagelserna alltför mycket generaliseras, ocli 
för att kunna sammanjämka uppgifterna och i hvarje fall finna 
det rätta eller sannolikaste är det af vikt att ha ett rikt ma¬ 
terial till sitt förfogande. 
Tidpunkten för insamlande af sådant material har varit 
synnerligen gynnsam, då på Holmön ännu finnes en stam af 
äldre jägare med lång och rik erfarenhet och kristidens höga 
priser på hudar och späck lockat ett yngre släkte att åter- 
upplifva sina fäders långfärder, de utan jämförelse djärfvaste 
och mest storslagna jaktexpeditioner, som förekomma inom 
vårt lands gränser. 
Alla hafva ock med största beredvillighet ställt sin erfa¬ 
renhet till mitt förfogande. Särskildt vill jag nämna fyrmästarne 
O. Sjöstedt och J. Pettersson, fyrbiträdet V. Sjöstedt, orga¬ 
nisten K. Hellsten, lotsen J. A. Pettersson, hrr J. och A. Bäck¬ 
ström, J. G. och A. Holmgren, A. Olofsson och G. Pettersson, 
och får jag här till dem uttala mitt bästa tack; så ock till 
tullvaktmästaren E. A. Fluur, som på flera sätt underlättat mitt 
arbete. 
Bottniska vikens båda själarter finnas utom i Östersjön 
med tillhörande vikar äfven i Nordatlanten och Ishafvet. Grå¬ 
själen förekommer vid Sveriges och Norges västra kuster, 
hvarest däremot vikaren saknas. Denna skall af alla själarter 
vara den, som går längst mot nordpolen, och är anträffad 
långt norr om Spetsbergen, där gråsjälen ej finnes. Båda äro 
de särdeles talrika i Hvita hafvet, och det antages, att de vid 
istidens slut inkommit i det baltiska området genom de sund, 
som öfver Finland förenade det senglaciala innanhaf, som 
blifvit kalladt Yoldia-hafvet, med Hvita hafvet. Emellertid kan 
äfven en annan invandringsväg tänkas, nämligen genom det 
