70 
FAUNA OCH FLORA 
höjden av dess spets är mera än 61 % af densammas bredd, 
under det att Locknesjösmärlingen snarare kan sägas ha en 
låg och bred nosspets. Dennas höjd är nämligen hos de flesta 
af de föreliggande exemplaren blott mellan 50 och 53 % af 
bredden. I ett afseende erinrar Locknesjösiken om Ringsjöns 
blåsik, Coregoniis nilssoni, nämligen däri att fjällens synliga 
del är ganska bred, och, såsom Lilljeborg formulerar saken, 
ha fjällen närmast öfver och under sidolinjen under ryggfenans 
början den blottade delens höjd icke dubbelt större än längden 
af samma del. Dock äro fjällen hos Locknesjösiken ej så starkt 
och tydligt afrundade som hos Ringsjöns blåsik, så att de båda 
formerna äro lätta att skilja på detta. Dessutom har Ring¬ 
sjöns blåsik enligt Smitt en hög stjärtspole, hvars höjdd är 
mera än 36 % af hufvudets längd, hvaremot Locknesjösiken 
synes i allmänhet ha detta procenttal omkring 31—35 %. En 
låg stjärtspole (under 36 % af huvudets längd) har däremot en 
sikform, som af Smitt kallats Coregonus bolmeniensis. Typiskt 
skulle dock denna ras, som ej blott förekommer i Bolmen, ha 
mindre antal gälräfständer eller omkring 28 -33. Lilljeborg 
framhåller, att flera af de nämnda karaktärerna äro underkastade 
variation äfven nosens och stjärtspolens resp. höjd, hvarför 
han ej vill erkänna C. bolmeniensis annat än som en form af 
C. wartmanni d. v. s. som en »långnosad gråsik». 
Denna sik är alltså ett utmärkt exempel på den förvirring, 
som råder med hänsyn till de åtskiljande karaktärerna hos 
sikarne, eller med andra ord på den utomordentligt rika form¬ 
bildningen bland dessa fiskar. I samband med de yttre karak¬ 
tärernas omgestaltning står ofta ett afvikande lefnadssätt, som 
i sin tur har sammanhang med sjöns natur och beskaffenhet. 
De långa och talrika gälräfständerna, som dessutom bära en 
tät besättning med små sidoutskott, göra tydligen gälapparaten 
hos denna sik till en mycket effektiv silapparat äfven för gan¬ 
ska små planktonorganismer, så att fiskens näringssätt häri¬ 
genom är tydligen klarlagdt. 
En annan ytterst egendomlig sak med denna sik är, att 
den ej hunnit leka slut ännu i midten af februari. Detta visades 
