44 
de paagældende Steder i de tidligere omtalte Foredragsmanuskripter, 
men er meget udførligere; det maa sikkert opfattes som et efter 
Foredraget skrevet Udkast til et Afsnit af den bebudede Afhandling. 
Af Fossillisterne fremgaar det, at Materialet fra 1874 er langt 
det fyldigste, og at Indsamlingen fra 1868 er den mindste, men paa 
den anden Side ikke nær saa artsfattig, som Mørch’s Publikation 
lader formode; og den er, trods sin Lidenhed, af betydelig Interesse. 
I Mørch’s Liste fra 1868 er Forsteningerne fra to faunistisk for¬ 
skellige Lag holdte ude fra hinanden. Det ene Lags Fauna bestaar 
overvejende af Snegle, medens i det andet Lag Muslinger indtager 
en fremtrædende Plads, og det er ogsaa fra dette Lag, at den lille 
af von Koenen beskrevne Argiope -Skal stammer. Men det er ikke 
oplyst, hvilke to Lag det drejer sig om. Af Johnstrup’s S. 37 gen¬ 
givne Optegnelser kan man se, at det maa være hans Lag 2 og 3 
(for det førstes Vedkommende dog maaske med enkelte Forsteninger 
fra Lag 1); men de der givne Oplysninger om Dentalium og Tur- 
binolia kan ikke tjene til at afgøre, hvad der er hvad, da begge disse 
Former i Mørch’s Fortegnelse angives fra begge Lag. Spørgsmaalet 
kan derimod besvares ved Hjælp af en lille Notits, som Johnstrup 
har gjort foran den egentlige Tekst paa det ovenfor nævnte Manu¬ 
skript om »Gasværket«. Han har her ved en Angivelse af Lag¬ 
rækken ud for »grøn Sandsteen« skrevet »Bivalver« som Modsætning 
til det overliggende Lags »Dentalium og Univalver«. Mørch’s første 
og andet Lag svarer altsaa til Johnstrup’s Lag 2 og 3. 
Den i det foregaaende fremdragne faunistiske Forskel mellem 
det lerede Glaukonitsand og de overliggende Lag har sit Sidestykke 
i Sundkrogen, hvor Muslingerne ligeledes er meget fremtrædende i 
de nedre Lag. Det er sandsynligt, at man gennem en Redegørelse 
for, hvilke specielle Forsteninger der sigtes til ved de af Mørch 
anvendte Navne, vil kunne paavise Lighedspunkter ogsaa med Hen¬ 
syn til de enkelte Arters Fordeling i Lagrækken, men en saadan 
Undersøgelse vil her føre for vidt. Og den er for saa vidt ogsaa 
overflødig, som foruden Lagfølgen og det her omtalte Forhold tillige 
den samlede Fauna viser, at de to Forekomster er ganske ensartede. 
Da Faunaens Vidnesbyrd naturligvis i denne Forbindelse er det vig¬ 
tigste, skal jeg ved en senere Lejlighed komme tilbage til det. 
Materialet fra de to følgende Indsamlinger er temmelig ensartet; 
der er i hvert Fald ingen karakteristiske Forskelligheder. Fælles for 
begge er, at Muslinger spiller en underordnet Rolle i Forhold til det 
store Antal Snegle. Det er heraf, man maa slutte, at Lag 3 ikke 
kan have været tilgængeligt ved disse senere Undersøgelser. Det er 
derimod sandsynligt, at Johnstrup’s Lag 1 har været til Stede i 
større Udstrækning end i 1868. For ser man paa de enkelte Arters 
