56 
stemte Ledeforsteninger for de to Dele. Spørgsmaalet bliver da nu, 
om man ikke her, hvor det drejer sig om Aflejringer indenfor et be¬ 
grænset Omraade, ved at tage Hensyn til den betydelige Forskel i 
Facies, der er imellem Saltholmskalken og Kertemindeleret, kan 
afgøre, til hvilken af disse Dannelser Sundkrog Lagene nærmest slut¬ 
ter sig. 
Der kan ikke være nogen Tvivl om, at Danien’ets Kalksten er 
aflejrede i et Hav, som har staaet i aaben Forbindelse med Oceanet 
og haft friskt og salt Vand, ogsaa paa de større Dybder. Mængden 
af Forsteninger i Koralkalken ved Faxe, den rige Bryozofauna i andre 
Kalksten, Brakiopodernes Hyppighed o. s. v. er Ting, der ganske af¬ 
gjort peger i den Retning. Derimod maa man antage, at Kerteminde¬ 
leret er afsat i et Indhav, endog af temmelig indelukket Karakter. 
Ussing har [13, S. 16—21] paa Grundlag af en pefrografisk Under¬ 
søgelse af Bjærgartsprøver fra Odense og Kerteminde udtalt, at de 
dér forekommende Lag maa være aflejrede paa temmelig dybt Vand 
og paa Steder, hvor Havstrømninger ikke gjorde sig synderlig gæl¬ 
dende. Han sammenlignede Dannelsesvilkaarene med dem, der i 
Nutiden hersker paa Bunden af det Sorte Hav, hvor Vandet er stærkt 
svovlbrinteholdigt, og kom til den Anskuelse, »at Kertemindeleret er 
dannet paa en Havbund med ret ejendommelige, dog langtfra saa 
yderlig abnorme hydrografiske Forhold som det Sorte Havs«. Man 
faar herved en Forklaring paa, at der findes saa paafaldende faa 
makroskopiske Forsteninger i Klinten ved Kerteminde. Lagene ved 
Rugaard, som ifølge Grönwall [21, S. 68] maa antages dannede paa 
noget lavere Vand, indeholder derimod en Del flere Forsteninger, og 
det samme er Tilfældet med Grønsandet ved Lellinge. I det hele 
taget maa man gaa ud fra, at Kystregionen har budt Organismerne 
de gunstigste Vilkaar. 
Der er altsaa, ogsaa hvad Fossilindholdet angaar, en meget be¬ 
tydelig Forskel mellem de to betragtede Dannelsers Hovedfacies (Af¬ 
lejringer paa temmelig dybt Vand), men man maa formode, at For¬ 
skellen i Faunaernes Karakter bliver mindre, naar det drejer sig om 
Lavvandsdannelser, og dette er et Forhold, der maa tages i Betragtning 
netop her, hvor det gælder en Sammenligning med Sundkrog Lagene, 
og som ved en saadan Sammenligning foraarsager en vis Usikkerhed. 
Ikke desto mindre forekommer det mig, at Sundkrog Lagenes Fauna 
er saa rig og indeholder saa mange Former, der tyder paa Tilstede¬ 
værelsen af salt Vand og i det hele taget paa en rigelig Forbindelse 
med det aabne Hav, at den langt snarere taler for en Tilknytning til 
Saltholmskalken end til Kertemindeleret. Men noget sikkert kan fore¬ 
løbig ikke siges herom. Det er at haabe, at man ved fremtidige 
Undersøgelser vil kunne belyse dette Spørgsmaal nærmere, f. Eks. 
