62 
Grönwall’s Anskuelser. Der har jo her vist sig det mærkelige, at 
hans øverste Kridtzone, Zonen med Crania tuberculata , gennemskæres 
af en Transgressionsgrænse, som tilmed har en vis ydre Lighed med 
hans Grænse, f. Eks. ved Tune, imellem Kridt og Tertiær ved at 
skille en ren Kalksten fra en overliggende glaukonitisk, kalkrig 
Bjærgart. Det ser paa Forhaand ikke sandsynligt ud, at man skulde 
have to saadanne Transgressionsgrænser kort over hinanden, og man 
ledes til at formode, at der her er sket en Fejltagelse, idet de to 
Transgressionsgrænser i Virkeligheden er den samme geologiske 
Grænse, eller med andre Ord, at Havnens Konglomeratlag hører til 
Lellinge Grønsandet. De to eneste, der hidtil har udtalt sig om 
Forholdene i Sydhavnen, Rosenkrantz og Brünnich Nielsen, har 
da ogsaa begge indtaget dette Standpunkt, men det lader sig ikke 
nægte, at Begrundelsen i begge Tilfælde er svag. Rosenkrantz 
drager sine Slutninger af Vestre Gasværks Profilet, som ifølge de 
tidligere givne Oplysninger ikke kan benyttes paa denne Maade, 
og Brünnich Nielsen støtter sig alene til en petrografisk Lighed 
imellem den over Konglomeratet liggende Bjærgart og de kalkrige 
Lag ved Lellinge (Johnstrup’s Grønsandskalk). Dertil kommer, at 
man med Grönwall kan føre et vægtigt Argument i Marken imod 
den nævnte Antagelse, nemlig det, at Konglomeratet indeholder Salt- 
holmskalkens Fauna og ikke Lellinge Grønsandets. Ikke desto 
mindre mener jeg, at Rosenkrantz og Brünnich Nielsen har Ret, 
og da dette er et væsentligt Punkt i hele Brünnich Nielsen’s Ar¬ 
gumentation, kan der være Grund til at se lidt lidt nærmere paa 
denne. 
Brünnich Nielsen er ved sine indgaaende Undersøgelser af For¬ 
steningerne fra Danien’ets Kalksten kommen til den Anskuelse, at 
Faunaen, navnlig ved Faxe, har et tertiært Præg, og han henfører 
derfor disse Aflejringer til Tertiæret. Han har endvidere paavist en¬ 
kelte faunistiske Berøringspunkter mellem paa den ene Side Lellinge 
Grønsand og Kertemindeler og paa den anden Saltholmskalk, idet 
han først fandt den i Grønsandet og i Kertemindeleret ved Rugaard 
almindelige Lima testis Grw. i Mængde i Saltholmskalken ved Knippels¬ 
bro [28, S. 468] og senere paaviste Argiope scabricula v. K. (= Ar- 
giope acuta Posselt fra Bredstrup Klint) i Grønsandet ved Lellinge 
[29, S. 42]. Ad to forskellige Veje kom han saaledes ind paa at be¬ 
tragte Danien’ets Kalksten som nært knyttede til Lellinge Grønsand 
og Kertemindeler, og efter Fremkomsten af Profilerne i Sydhavnen 
er han i sin sidste Afhandling [30] gaaet endnu videre og har ind¬ 
taget det yderliggaaende Standpunkt fuldstændig at forene Saltholms¬ 
kalken med Kertemindeleret. Som ovenfor nævnt tyder han nemlig, 
paa Grundlag af Bjærgartsbeskaffenheden, Havnens Konglomeratlag 
