19 
mentet, og ved at grave ind i dem kunde man stadig, selv efter 
indtraadt Frostvejr, skaffe sig friske Prøver, hvis Oprindelsessted 
nogenlunde fremgik af Beliggenheden. 
Nord for den i det foregaaende skildrede Strækning hæver Over¬ 
fladen af de forsteningsførende Lag sig lidt, saa at de ved Afgrav¬ 
ningen i Oktober Maaned blottedes i Bassinets Bund paa en uregel¬ 
mæssig begrænset Plet. Den var langstrakt omtrent i Bassinets 
Længderetning og havde en største Udstrækning af lienimod 20 m, 
medens Bredden kun var 5 à 10 m. Stedet laa et halvt Hundrede 
Meter indenfor Bassinets Sydgrænse og noget mere — antagelig om¬ 
kring 70 m — indenfor dets Vestgrænse. 
Allerede ved en Undersøgelse af det i Bunker liggende, tidligere 
opgravede Materiale var det let at paavise, at de forsteningsførende 
Lag er af meget vekslende Beskaffenhed. Navnlig længst imod Vest 
i Nærheden af Pumpebrønden, hvor Bunkerne var store og vel¬ 
bevarede, traadte dette tydeligt frem. Jeg har her paa en Strækning 
af 20 m (beliggende 15—35 m fra Bassinets Vestgrænse) indsamlet 
3 Serier af Prøver til Slæmning og nærmere Undersøgelse af Fossil¬ 
indholdet 1 ). 
Serie 1 blev taget længst imod Vest og bestaar af grønt, leret 
Glaukonitsand. Prøvernes Lerindhold er dog ikke synderlig stort, 
for ca. en Fjerdedels Vedkommende ikke større, end at Bjærgarten 
kun er daarligt sammenhængende i fugtig Tilstand og f. Eks. hurtigt 
smuldrer ved at udsættes for Begn. 
Serie 2 blev indsamlet omtrent i Midten af den nævnte Strækning 
og kun foroven i en stor Bunke. Den bestaar ligesom den fore¬ 
gaaende Serie af grønt, leret Glaukonitsand, som dog for en Del 
af Prøvernes Vedkommende er tydeligt mere finkornet end Serie l’s 
Prøver. 
Serie 3 blev taget dels dybere nede i samme Bunke som Serie 2 
og dels længst imod Øst. Dens Prøver adskiller sig allerede ved 
Udseendet fra de ovenfor omtalte; de bestaar af brunt, leret Fin¬ 
sand med noget Glaukonit. Forskellen fra de foregaaende er 
altsaa den, at Kornstørrelsen er mindre og Glaukonitmængden saa 
lille, at den ikke farver Bjærgarten grøn. De to Bjærgarter er der¬ 
for i deres typiske Form lette at adskille. Men der fandtes — om¬ 
end kun sjældent — Stykker, som var vanskelige at henføre til 
x ) Det siger sig selv, at man ved Arbejde med saadant Materiale maa anvende 
den største Paapasselighed og Renlighed ved Indsamlingen af Prøver. I det fore¬ 
liggende Tilfælde er alle Indsamlinger bievne foretaget ved at grave ind i Bunkerne 
og udpille de store, kompakte Klumper, som intet havde lidt ved Opgravningen. 
De enkelte Stykker blev paa Stedet skrællede rene, eventuelt sorterede efter Bjærgart 
og etiketterede og derefter indpakkede hver for sig. 
2 
