2 
saadant Materiale, at fremdrage en Række interessante Ting, og hans 
Undersøgelser over de Lag, som hører hjemme paa Grænsen imellem 
Saltholmskalk og Lellinge Grønsand, er i det hele taget den til Dato 
udførligste Behandling af dette Emne. De af Grön wall fremsatte 
Anskuelser vandt da ogsaa hurtigt almindelig Tilslutning fra næsten 
alle danske Geologer. 
Efter at Grönwall i 1908 havde bragt sine herhen hørende 
Undersøgelser til en, i hvert Fald foreløbig, Afslutning, fremkom der 
i de følgende Aar kun meget lidt nyt. Det var derfor af betydelig 
Interesse, at der ved de i den senere Tid foretagne store Udvidelser 
af Kjøbenhavns Havn — baade sydpaa og nordpaa — igen blev 
blottet Snit i prækvartære Dannelser paa forskellige Steder og saa- 
ledes, at Iagttagelserne fra Syd- og Nordhavnen paa udmærket Maade 
supplerer hinanden. 
De nævnte Havnearbejder har allerede sat Spor i den geologiske 
Litteratur. Alfred Rosenkrantz har udsendt en Afhandling om sine 
Undersøgelser i Sydhavnen og deri paa forskellige Punkter taget 
Afstand fra de Resultater, Grönwall i sin Tid kom til. Endnu mere 
radikalt er dog K. Brünnich Nielsen gaaet imod Grönwall. Alle¬ 
rede tidligere var han gennem sine omfattende palæontologiske Under¬ 
søgelser efterhaanden kommen ind paa en væsentligt anderledes Syns- 
maade, og nu, efter Fremkomsten af Sydhavns Profilerne, har han 
i et nylig udkommet Arbejde, som omhandler Danien’ets Inddeling 
og Afgrænsning opad, hævdet en Opfattelse, der vel nok kan betegnes 
som diametralt modsat Grönwall’ s. Det er derfor ingen helt let 
Sag alene ved Hjælp af Litteraturen objektivt at besvare Spørgsmaa- 
lene om, hvorvidt de forskellige Lag er — geologisk talt — sammen¬ 
hørende eller ej, og hvorledes de skal passes ind i det geologiske 
Tidsskema. 
Som saa mange andre har ogsaa jeg med Interesse fulgt Ud¬ 
gravningerne i Havnen; og jeg er kommen til den Overbevisning, 
at de indvundne Erfaringer ikke blot kan bidrage til en rigtig 
Vurdering af ældre Anskuelser, men ogsaa maa kunne fjerne de 
Uoverensstemmelser og Liklarheder, som endnu staar tilbage. Jeg 
tror, at man nu har Midler til i alt væsentligt at vurdere de enkelte 
Dannelsers Rækkefølge og større eller mindre Tilknytning til hinan¬ 
den, saa at man kan naa til Enighed om en Inddeling af den sjæl¬ 
landske Lagrække fra Skrivekridtet opad — og dermed ogsaa om en 
ensartet Terminologi. Jeg vover derfor at genoptage Diskussionen; 
og for at kunne tage alle Forhold med i Betragtning, vil jeg i det 
følgende først gennemgaa Hovedpunkterne i Udviklingen af vort 
Kendskab til Grænsen imellem Saltholmskalk og Lellinge Grønsand 
med dertil hørende Grænselag. Derefter skal jeg meddele nogle lagt- 
