Indledning. 
I mange Aar — lige fra Johnstrup’s Tid — har der ikke været 
Lejlighed til at undersøge Profiler, naaende ned i den prækvartære 
Undergrund under Kjøbenhavn. Det er saa meget mere beklageligt, 
som man her kunde vente, i hvert Fald paa nogle Steder, at linde 
Lellinge Grønsand 1 ) hvilende paa Saltholmskalk 2 ) og faa Lejlighed til 
at studere Enkelthederne i Lagfølgen paa dette meget interessante og 
ogsaa meget omdiskuterede Sted i den danske Lagrække, hvor man 
endog en Tid lang har villet trække Grænsen mellem Kridtids- og 
Tertiæraflejringerne. 
Det er kun naturligt, at Tydningen af Lejringsforholdene og Op¬ 
fattelsen af Lagenes stratigrafiske Stilling har skiftet med Tiderne og 
med Forøgelsen af lagttagelsesmaterialet; men naar Usikkerheden 
har været saa stor, som Tilfældet er her, skyldes dette dog vel nok 
i nogen Grad netop Manglen paa tilgængelige Profiler. Den har be¬ 
virket, at man i en Aarrække har maattet lade sig nøje med Studiet 
af Museumsmateriale fra tidligere Indsamlinger og af løse Blokke fra 
Istidsdannelserne, der aldrig kan tillade saa sikre Slutninger som 
direkte Iagttagelse af Profiler i sammenhængende Lag. Ikke desto 
mindre lykkedes det Karl A. Grönwall, i Hovedsagen ved Hjælp af 
*) Betegnelsen Lellinge Grøn sand anvendes til Adskillelse fra andre lignende 
Dannelser, som de forskellige Grønsandsaflejringer paa Bornholm og det sandede 
Mellem-Oligocæn ved Aarhus. Hvor Misforstaaelse er udelukket, kan man naturligvis 
bruge Ordet Grøn sand paa samme Maade som Betegnelse for hele Dannelsen. Der¬ 
imod bør Navnene Grønsandskalk og Grønsandsten kun anvendes for at betegne 
Bjærgsartsvarieteter. 
2 ) Her, som overalt i det følgende, benyttes Ordet Sal tb olmskalk kun i den 
oprindelige Betydning som Betegnelse for den Kalksten, der findes paa Saltholm, og 
samtidige lignende Dannelser — eller med andre Ord for den øverste Del af Danien’ets 
Kalksten. Se iøvrigt S. 67. 
Danmarks geologiske Undersøgelse II R. Nr. 38. 
1 
