64 
Grænsen mellem Saltholmskalk og Lellinge Grønsand under det om¬ 
debatterede Konglomeratlag, saa har man ogsaa med det samme 
gjort Brünnich Nielsen en Indrømmelse paa det næste Punkt og 
anerkendt, at Saltholmskalken og Grønsandet slutter sig meget nær 
til hinanden; det er jo saa at sige den samme Fauna, der findes i 
Lagene nærmest paa begge Sider af Grænsen. Vil man i det hele 
taget bibeholde Danien Navnet som en Betegnelse for en Del af vort 
ældre Tertiær — og det er der god Grund til, i hvert Fald saa 
længe man ikke i Enkelthederne kan parallelisere de danske Lag 
med Udlandets — saa maa man ogsaa regne Lellinge Grønsandet 
med til Danien’et, som man altid tidligere gjorde, indtil Grönwall 
skilte det ud derfra; og man maa tage Konsekvensen af Opdagelsen 
af Kertemindeleret og med Brünnich Nielsen forlænge Danien’et op 
igennem dette. 
Saa vidt kan man altsaa følge Brünnich Nielsen. Men naar han 
ganske ser bort fra den markerede Grænse imellem Saltholmskalken 
og Grønsandskonglomeratet, fordi den ikke i faunistisk Henseende 
sætter tydeligt Skel, saa lægger han overdreven Vægt paa Forstenin¬ 
gernes Vidnesbyrd. Man maa ved enhver stratigrafisk Undersøgelse 
først og fremmest inddele den foreliggende Lagrække efter dens na¬ 
turlige Skillelinjer og derefter, ved Hjælp af Forsteningerne, søge 
dels at vurdere de enkelte Lags større eller mindre Tilknytning til 
hinanden og dels at sammenligne dem med muligt samtidige Af¬ 
lejringer paa andre Steder. Og der er al mulig Grund til at lægge 
Vægt paa Grænsen mellem Saltholmskalk og Lellinge Grønsand. 
Grönwall har Fortjenesten af allerede paa et tidligt Tidspunkt at 
have fremhævet, at Grønsandet er transgressivt over Danien’ets Kalk¬ 
sten. Af Boringerne fremgaar det, at der i hvert Tilfælde nogle 
Steder er tydelig Diskordans ved denne Grænse. Endvidere har man 
i det Lagkompleks, som ligger over den, opad en tiltagende og efter- 
haanden betydelig Mængde af terrigent Materiale, et Element, der er 
næsten fremmed for Kalkstenene, og ogsaa andre Ting viser, som 
tidligere omtalt, at de to Dele af Lagrækken er af væsentlig for¬ 
skellig Facies; Kalkstenene er afsatte i aabent Vand, Kerteminde¬ 
leret er en Indhavsaflejring. Det drejer sig altsaa om en virkelig 
betydningsfuld geologisk Grænse, som man ikke kan se bort fra, 
selv om man hidtil ikke ved Studiet af Forsteningerne over og under 
den har kunnet paavise Forskelligheder, der med Sikkerhed kan 
siges at skyldes Forskel i Alder og ikke Ændringer af de hydro¬ 
grafiske Forhold indenfor et og samme Tidsafsnit. Forsteningerne 
gør det nok rimeligt at regne Lellinge Grønsand og Kertemindeler 
med til Danien’et, men de her fremdragne Forhold bevirker, at 
disse Lag maa holdes for sig, og der er i høj Grad Anledning til af 
