65 
Hensyn til dem at supplere vort Danien med en ny øvre Af¬ 
deling. 
De foregaaende Betragtninger er i det væsentlige baserede paa 
Kendskabet til Forholdene ved Kjøbenhavn; de har givet Lejlighed 
til at diskutere to af Grön wall’ s tre Typer af Craniakalk, nemlig 
Vodroffgaard Typen og Typen fra Kjøbenhavns Havn. For at faa 
Rede paa, hvor Aashøj Typen hører til i Lagrækken, maa man der¬ 
imod søge ned til Kjøge Egnen, hvor dette Lag haves faststaaende. 
I Kalkbruddet ved Herfølge gaar det (»Gruskalken«) nedad uden 
skarp Grænse over i almindelig bryozoførende Kalksten, og ved 
Aashøj-Lellinge overlejres det diskordant af Grønsandet. Det ind¬ 
tager altsaa samme Plads i Lagrækken som Sandkalken ved Kjøben¬ 
havn og maa derfor ligesom denne betragtes som Saltholmskalkens 
øverste Del. Der viser sig med andre Ord i de store Træk en fuld¬ 
stændig Analogi mellem Forholdene ved Kjøbenhavn og Kjøge; men 
i Enkelthederne finder man smaa Forskelligheder. Gruskalken er 
betydeligt mere grovkornet end Sandkalken ved Kjøbenhavn, og den 
maa derfor tænkes dannet paa endnu lavere Vand end denne; Grøn¬ 
sandskonglomeratet synes at mangle ved Lellinge, men til Gengæld 
er Diskordansen mellem Kalksten og Grønsand tydeligere udtalt her 
end i Sydhavnen. 
Det er ganske interessant at se, at man ikke blot med Hensyn 
til den nære Tilknytning imellem Saltholmskalk og Lellinge Grøn¬ 
sand, men ogsaa hvad Tydningen af deres Grænselag angaar, 
kommer tilbage til det Standpunkt, Johnstrup indtog. Der er i og 
for sig intet mærkeligt i, at han, der havde haft Lejlighed til at se 
Profiler paa Saltholm, bestemte Kalken ved Vodroflfgaards Mølle som 
Saltholmskalk; derimod er der Grund til at fremhæve, at han opfat¬ 
tede Gruskalken i Kjøge Egnen paa samme Maade, men regnede 
Konglomeratet fra Gammel Kongevej med til Grønsandet til Trods 
for Ligheden imellem de to Lag. Havde man holdt fast ved Johns¬ 
trup’ s Anskuelser og indskrænket sig til at supplere dem, efterhaan- 
den som nye Iagttagelser og nye palæontologiske Undersøgelser kom 
til, kunde man have sparet sig megen Diskussion. Men paa den 
anden Side skal det indrømmes, at den fra gammel Tid fastsiddende 
Opfattelse, at Danien’et hørte til Kridtet, i høj Grad maatte vanske¬ 
liggøre en saadan Udvikling. 
Inddelingen af Danmarks ældre Tertiær. Er man gennem 
Undersøgelser af Lagrækken nærmest paa begge Sider af Grænsen 
mellem Saltholmskalk og Lellinge Grønsand, og ved Hjælp af Studiet 
af Forsteningerne, naaet til en rimelig Vurdering af den nævnte 
Danmarks geologiske Undersøgelse II R. Nr. 38. 5 
