67 
endog være ønskeligt at have tilsvarende Betegnelser ogsaa for de til 
Mellem- og Nedre-Danien hørende normale Dele af Lagrækken, og 
bedst bliver vel Betegnelser, som er dannede af Navne paa kendte 
og karakteristiske Lokaliteter. 
Navnet »Saltliolms-Kalk« blev af Forchhammer i 1835 knyttet 
til den Kalkaflejring, der findes paa Saltholm og ved Limhamn i 
Skaane, og som han sammenstillede med »Karleby-Kalk« i Klinterne 
Nord for Grenaa. Han betragtede »disse tvende Kalklag som hin¬ 
anden meget nærstaaende med Hensyn til deres Dannelsestid«, og 
han saa i dette i NV—SØ gaaende Strøg en særskilt Dannelse, der 
endog til at begynde med opfattedes som ældre end Skrivekridtet. 
Af de to Betegnelser er »Karleby-Kalk« helt forsvunden fra den 
geologiske Litteratur, men »Saltholmskalk« bruges stadig, til Dels 
endog med den oprindelige Betydning. Da man senere kom ind 
paa at betragte alle Danien’ets Kalksten som i det væsentlige sam¬ 
tidige, udviklede der sig dog tillige en anden Brug af Ordet, og det 
blev efterhaanden en Betegnelse ogsaa for et petrografisk Begreb lige¬ 
som Navnene Blegekridt og Limsten. Man har derfor nu det uhel¬ 
dige, at Saltholmskalk kan betyde baade de Lag af varierende 
Kalksten, som findes ved Grenaa, omkring og under Kjøbenhavn og 
paa de skaanske Lokaliteter, og den faste lialvkrystillinske, klin¬ 
gende Sten, der forekommer sammen med andre Kalkvarieteter bl. a. 
paa Saltholm. 
Der er al mulig Grund til at komme bort fra denne Dobbelthed, 
og det kan ske, ved at man i Fremtiden kun bruger Ordet Salt¬ 
holmskalk paa en af de to nævnte Maader. Da man gennem 
Brünnich Nielsen’s Undersøgelser er naaet til at dele Kalkstenene 
efter Alder, og da det har vist sig, at Kalken paa alle Forchham¬ 
mer’ s ovennævnte Lokaliteter virkelig er samtidige Dannelser, idet 
de tilhører Brünnich Nielsen’s yngre Afdeling, bør Navnet Salt¬ 
holmskalk forbeholdes de til denne hørende Lag, og Brugen af det 
som Betegnelse for en bestemt Bjærgart maa bortfalde. Man faar 
herved en mere præcis Definition paa Begrebet Sal tholms kalk, 
end Forchhammer kunde give, nemlig: de af vor normale Lag¬ 
rækkes Kalksten, der tilhører Mellem-Danien. 
Med denne Indskrænkning i Brugen af Ordet Saltholmskalk kan 
man komme til at savne en Betegnelse for den omtalte Kalkstens¬ 
varietet — ikke mindst fordi den (ganske vist oftest i Form af løse 
Blokke) finder en Del Anvendelse til Fremstilling af brændt Kalk. 
Der kan derfor være Grund til at indføre et nyt Navn; og da et saa- 
dant bør hentyde til Bjærgartsbeskaffenlieden, maa »Klangkalk« 
kunne anvendes. 
Den næste Opgave bliver at finde en til Navnet Saltholmskalk 
5* 
