12 
skifrene. Omtrent af samme Alder er en Blok af en fin, mørkegraa 
Mergelskifer med M. Flemingii Salt., funden paa Botofte Stand, Øst¬ 
kysten af Langeland. 
De øvrige Blokke af øvre Graptolitskifer indeholder kun ube¬ 
stemmelige Monograpti , der er af samme Type som M. priodon Bronn 
og M. colonus Barr. Enten er det blødere lysegraa eller brunlige 
Skifere, eller ogsaa en haardere Stenart med temmelig hyppige, hvide 
Glimmerskæl paa de uregelmæssige Lagdelingsflader. Alle disse 
Blokke er fundne paa Langeland. 
Det er ejendommeligt, at Cardiolaskiferen, der mange Steder fore¬ 
kommer hyppig som løse felokke, ikke med Sikkerhed er konstateret i 
det indsamlede Materiale. 
Af Graptolitkalk foreligger der fra Tranekjær et Stykke, inde¬ 
holdende Ortlioceras gregarium Sow., M. colonus og Calymmene sp., 
fra Taasinge et Stykke med M. priodon og fra Fattigbakke ved 
Rudkjøbing et med Monograptus sp. 
Af en Stenart, som petrografisk stemmer temmelig nær overens med 
„Graptolithengestein“, men ikke indeholder Graptoliter, er der i 
Fattigbakke ved Rudkjøbing fundet et Stykke, der indeholder 
Murchisonia articulata Sow., og V. for Vesterskov paa Ærø et, der 
indeholder: Acidaspis mutica Emmr. [? == A. Marklini Ang.] (2 Pyg. og 
Fragmenter af Hoved og Torax), Calymmene sp. (Fragmenter), Ostracoda 
sp.,LeptænatransversalisT>sdm., Cyrtia exporrecta Wahl., var. trapezoidalis 
v. Buch, Glassia obovata Sow. samt Fragmenter af andre Brakiopoder. 
Forsteningerne viser, at denne Blok palæontologisk er meget nær 
forbunden med den grønliggraa Graptolitkalk, der saa hyppig fore¬ 
kommer i Nordtyskland [Se f. Eks. Roemer 1895, S. 115 ff.]. 
2. Andre øvresiluriske Kalkstene. 
Blokke af oversilurisk Alder er vidt spredte over hele det nord¬ 
tyske Lavland og Danmark, og der er skrevet meget om dem i den 
geologiske Literatur, men dog er det meget vanskeligt at bestemme 
en øvresilurisk Kalkstens Alder og Hjemsted. For disse Blokke kunne 
vi søge Hjemstedet paa tre Steder: Gotland, Øsel og Skaane, hvorved 
man dog maa tage det af Østersøen dækkede Omraade mellem Got¬ 
land og Øsel med i Regningen. Gotlands Stratigrafi er meget om¬ 
tvistet; de Anskuelser, som de ypperste Forskere (Lindström og Fr. 
Schmidt) har udtalt, afviger betydelig fra hinanden, saa at det er 
meget vanskeligt at faa Klarhed over de forskellige Forsteningers 
vertikale Udbredelse. 
Skønt Vanskeligheden ved at bestemme Hjemstedet er meget stor, 
mener jeg dog at burde opføre Blokkene efter det sandsynlige 
