47 
petrografiske Beskaffenhed, hvad der meget vel kan være sket, eller 
ogsaa er disse rullede Kridtforsteninger skyllede ud fra et allerede 
færdigdannet Lag og bundfældte sammen med Skallerne af den Fauna, 
der har levet paa Stedet. Det sidste Alternativ synes mig at være 
mest sandsynligt, navnlig hvis man sammenligner dette Lag med 
Blokkene af det paleocæne Ekinodermkonglomerat, hvor enkelte ikke 
rullede Tertiærforsteninger ligger indlejrede mellem den store Masse 
af rullede Fragmenter af Kridtforsteninger. 
De derpaa følgende Tertiærlag udgøres af en mørk brunligsort 
Mergel med 66,29 °/o kulsur Kalk og 33,80 °/o uopløselig i Saltsyre, 
meget rig paa Glaukonit og Kvarts; den kan ikke være dannet paa 
særlig dybt Vand [Grönwall 1897, Nr. 2, S. 59-62]. 
I de øvre Dele er denne Mergel noget udtværet i det over¬ 
liggende Moræneler. Profilet gennem Kridt- og Tertiærlagene ved 
Kjøbenhavns Vestre Gasværk bliver da følgende: 
5. Istidsdannelser 
4. Tertiære Lag 
3. Tertiære Lag (i de nedre 
Dele muligvis Zonen med 
Crania tuberculata) 
2. Zone med Crania tubercu¬ 
lata 
1. Ældre Danien 
Moræneler 6,4 m (20') 
Mergel (i de nedre Dele sand¬ 
synligvis mere grovkornet 
og sandstensagtig) 2,5 m (8') 
Løs, grovkornet, glaukonitisk 
Mergel 1 m (3'' 2") 
Glaukonitisk Kalksten 0,4 m (F 2") 
Saltholmskalk 
Den direkte Kontakt mellem de andre danske Eocændannelser og 
Kridtet kender man ikke. Ved Boringer i Kjøgeegnen [Johnstrup 
1876] har man fundet Lellinge Grønsandet ovenpaa Kridtet, og paa 
samme Maade har man navnlig i det nordøstlige Fyn [Madsen 1902 
KortskitseS. 11] fundet Kertemindeleret liggende ovenpaa Kridtet, men 
man ved slet intet angaaende Grænselagene mellem Kridtet og disse 
T ertiærdannelser. 
Slutninger fra Blokkene og deres Fordeling, 
Efter at der ovenfor er blevet meddelt, hvad vi ved angaaende 
Grænsen mellem Kridt og Tertiær i Danmarks faststaaende Dannelser, 
vil vi nu undersøge, hvilke Bidrag Blokkene kan give til dette 
Spørgsmaals Løsning. I Blokkene kan man ved stadige Overgange 
følge Aflejringernes Udvikling igennem baade palæontologiske og 
petrografiske Forandringer. Ved denne Bedegørelse gaar vi ud fra 
