8 
Bavnoddegrønsandets samlede Mægtighed kendes ikke; overalt i 
Klinten finder man nemlig Grønsandet overlejret af diluviale Dannel¬ 
ser, og man ved ikke, hvor meget eller hvor lidt der er borteroderet 
før og under Istiden. Klinten, hvis Højde er omtrent den samme 
(ca. 15 m) over hele Strækningen, var tidligere for en stor Del dæk¬ 
ket af nedskredne Masser og af Plantevækst, saa at man kun i Forch¬ 
hammers Klint havde Lejlighed til at se et smukt Profil; for nogle 
Aar siden blev den nederste Del af Klinten imidlertid renset ved Storm 
og Højvande, saa at man fik et nogenlunde sammenhængende Profil 
fra Horsemyreodde og næsten helt hen til Forchhammers Odde. 
Dette Profil er dog i de senere Aar atter begyndt at tildækkes. 
Skønt Forholdene altsaa i nogle Aar maatte siges at være gun¬ 
stigere end tidligere for en Undersøgelse af Lejringsforholdene, har 
jeg dog meget lidt nyt at meddele desangaaende. Bavnoddegrønsan- 
det er blottet for enhver finere Lagdeling, men enkelte Lag af en 
særlig Beskaffenhed (usædvanlig haarde eller knoldede) kunde man 
dog følge over længere Strækninger. Imidlertid er det næppe muligt 
at foretage paalidelige Maalinger af Lagenes Fald og Strygning, men 
i det hele og store fik man det Indtryk, at Aflejringerne i Profilet 
havde et ganske svagt Fald mod Nordvest. Af enkelte Maalinger 
syntes det at fremgaa, at det virkelige Fald gik mod Vest eller end- 
ogsaa mod Vestsydvest. Allerede tidligere har M. Jespersen 1 ) meddelt 
Resultaterne af enkelte Maalinger. Vest for Bavnodde har han saa- 
ledes maalt et Fald paa 8° i Syd til Vest og i Forchhammers Klint 
et Fald paa 7° vestlig; paa sidst nævnte Lokalitet har jeg selv maalt 
Faldet til 8° i Vestsydvest. Fra Horsemyreodde angiver Jespersen 
et usædvanlig stærkt Fald, nemlig 20° i Syd til Vest, medens jeg her 
har maalt 7° i Vest. 
Endnu skal tilføjes, at man omtrent midtvejs mellem Horsemyre¬ 
odde og Forchhammers Odde træffer en Grønsandsten, som i tør Til¬ 
stand paa Grund af sin lyse Farve ganske flygtig minder noget om 
Arnagerkalken, men det er en virkelig Kvartssandsten med smaa Prik¬ 
ker af Glaukonit. En ganske lignende, prikket Sandsten har jeg for 
en Del Aar siden fundet umiddelbart ved »Stampen«. 
2 ) M. Jespersen: Bidrag til Bornholms Geotektonik. II. S. 5. — Naturhist. Tidsskr. 
3. R., 6. Bd. Kbhvn. 1869. 
