3 
Темныя боковыя полосы рѣдки и очерчены не¬ 
ясно. Хвостъ буровато-сѣрый. Разстояніе между 
подглазничными отверстіями у ихъ внутренняго 
края около 48 пип. 
а'. Ширина черепа у передняго наружнаго корня 
хищнаго зуба около 88 иіт.. 
Нуаепа ѵиідагіз Безмаеезт. 
Малая Азія, Закавказье. 
Ъ\ Ширина черепа у передняго наружнаго корня 
верхняго хищнаго зуба менѣе 80 тт. 
Нуаепа ѵиідагіз гагигіпуі Заттшш. 
Мезопотамія. 
Нуаепа ѵиідагіз Безмакезт. 
1. Малоазійская гіена. 
Литература: Нуаепа ѵиідагіз Безмаеезт, Маттаіо^іе, р. 215 (1820); 
Мё^теіёз, Саіаіо^ие гаізопп. р. I. (1832). 
Нуаепа зігіаіа аисіогит гесепііипі. 
Матеріалы: 
1 ехрі. айиіі. Чучело. Саисазиз. 1е^. А. Коленатіі. Миз. 2оо1. 
Реігор. 
1 ехрі. ^еп. іпс. ^иѵ. Чучело. Саисазиз. іЪій. 
№ 2011. Черепъ (5 асіиіі. Саисазиз. ІЪісІ. 
№ 2010. » ^еп. іпс. » іЪісІ. 
№ 46. Чучело, ^еп. іпс. Тифлисъ, 1869. Миз. Саис. 
№ 46а. » » » » » ІЪісІ. 
№ 46Ъ. » » з> Царскіе колодцы, 1868. ІЪісІ. 
№ 46с. черепъ, » » » 1868. ІЪісІ 
№ 46Й. » » (5, Караязъ, XII. 1870. ІЪісІ 
№ 46е. » » 9, Тифлисъ, » з> іЪій. 
Насколько я могу судить по отрывочнымъ даннымъ, разбро¬ 
саннымъ въ литературѣ, и собраннымъ мною распроснымъ свѣдѣ¬ 
ніямъ, въ прежнее время область распространенія гіэны въ пре¬ 
дѣлахъ Кавказскаго края была значительно больше. Самые сѣвер¬ 
ные извѣстные мнѣ пункты ея прежняго распространенія были Но¬ 
вороссійскъ, Кубанской области и Дербентъ, Дагестанской области. 
Бывшій консерваторъ Кавказскаго Музея Е. Г. Кёнигъ ви¬ 
дѣлъ въ Новороссійскѣ у проф. Балліона шкуру гіены, убитой око- 
