Бурый медвѣдь (Сгэия -агсіоз) въ колл. Кавк. Муз. 
125 
30) 19—08, Гёльекая котловина (Карсск. обл.), зима 07—08; ког¬ 
ти со свѣтлыми прожилками. 
31) 52 99. Псебай, 94. Когти съ прожилками. 
32) 52 ІІ. Псебай, 94; прожилки на когтяхъ слабо выражены. 
33) 45—15- Ст. Каменномостская, Кубанск. обл., 1912; когти тем¬ 
ные, прожилки едва' замѣтны; вполнѣ вѣроятно, что это типичный 
II. а. агсіоз Ь. 
2 . ІЙГ8118 агсіоз тегісІіопаНз Мнюешокбт. — Медвѣдь 
южный. 
Синонимика: 
ТІгзиз ■ сіѵсіоз тегЫіопаІіз М т и к N н о к г к —С и м л і м к о, Динникъ [2]; 
Сатушінъ [ 7 , 8]; Ѵѵзцз агсіоз Ткоиеззакт ( 9 ); ІІгзиз агсіоз Ь. Вьах- 
гокб (3),— Мишек ( 10 ); /Лгзиз /огтісагіиз Еѵекзмакх— о! Віеіжек—Міь- 
ьек. 10 р. 397]. Ѵгзиз агсіоз аіріпиз р. Сиѵіек— Пгзиз агсіоз ругецаісиз 
Б. СИѴІЕК— ТНОИЕЗЗАКТ [ 9 ]. 
Біа^позіз. 5 іхе зшаііег. Сгезіз оп зкціі ітрегіесііу 
(іеѵеіоресі, за^іііаі ѵегу зіюіД апсі 1олл т . Вгаіпсазе \ѵіс!е апсі 
зІі^ЬЦу зѵѵоііеп; розІогЬііаІ ге§іоп геіаііѵеіу лѵісіе (ѵагуіп^ 
,іп асІиН; Ьеілѵееп 23.8—26' и о! с.-Ъ. 1еп§|кЬ ап<1 57 ; .6 — 62.9®/,, 
оі гозігшп, тесііпт 24.6 апсі 60.4%. Те.еііі зтаіі апсі \ѵеак. 
Ре1а§;е апсі с1а\ѵз ѵагуіп§ іп соіоиг. 
НаЪйаР Месіііеггапеап зиЪге^іоп —ЗоіКЬегп Еигоре, 
5 .-Е апсі ѴІС Тгапзоаисазіа, ігот ѵѵііепсе репеігаіез іпіо ІІге 
погіЬегп зіорез оі ЙЬе Маіп СЬаіп; ЦогіЬегп Регзіа апсі рго- 
ЬаЫу КореВ8а§Іі (РІ. I § апсі Ь, II апсі 1 і). 
Главныя отличія отъ медвѣдей группы агсіоз приве¬ 
дены выше; нѣсколько подробнѣе можно остановиться на 
слѣдующихъ: заглазничное сжатіе, по пяти взрослымъ 
экземплярамъ изъ Кавказскаго края: среднее 24 6 ѳ / 0 к.-б. и 
6о.4 ѳ / 0 з. сж., тахіт. 26 и 62.9%, тіпіт. 23.8 и 57.6%; 
(3 шт.) среднее 23.9°/,, к. -6. и 59.4% к.-б., 99—среднее (изъ 
2-хъ) 25.4 и 62.25%. Скуловыя дуги, при измѣнчивой ши¬ 
ринѣ, слабѣе, чѣмъ у другихъ медвѣдей края, вверхъ не 
выгнуты; гребни всегда очень слабо развиты— даже у $ изъ 
Зуванда, вполнѣ взрослаго, нормально развитого и даже 
весьма для этой расы мощнаго (Т. I § и Ь, II и Ь); сг. 
за§іиа1із всегда начинается позади вѣнечнаго шва; лобъ 
скорѣе выпуклый (чаще только слегка), ширины средней; 
у зувандскаго ^ лобъ очень широкъ и вздутъ. Цвѣтъ мѣ¬ 
ха, судя по литературному матеріалу и лишь отчасти по 
музейскому, непостояненъ, но наклонность къ свѣтлой. 
