— 25 — 
teren gjennemgaaende koldere i stille veir end i blaasende veir, 
mens dette ogsaa er omvendt om sommeren, skjønt motsæt- 
ningene da er meget mindre. 
Temperaturens avhængighet av vindretningen viser et 
par meget interessante træk. De vil ikke komme fuldt til sin 
ret ved den overfladiske bearbeidelse av materialet som her 
foreligger, men trær allikevel tydelig nok frem, naar man 
stiller sammen middeltemperaturen i hver maaned ved vind¬ 
retningene E—NNE, N-WNW, W—SSW og S—ESE slik 
som det er gjort i den følgende tabel. 
Maaned 
N-WNW 
! W-SSW 
1 
S—ESE 
i E—NNE 
Stille 
Oktober. 
—16.6 
—13.6 
—12.2 
—23.7 
November. 
(-21.0) 
—21.3 
—24.0 
—23.7 
—32.4 
Decem ber. 
—28.1 
—230 
(—33.8) 
—29.2 
—34.2 
Januar . 
(-19.4) 
—24.0 
—38.7 
—31.4 
—35.0 
Februar . 
(—24.2) 
(—33.3) 
-36.8 
—34.2 
—38.0 
Mars . 
—31.4 
—28.9 
—32.4 
—31.8 
—35.7 
April . 
(-14.7) 
—19.6 
—19.2 
—19.0 
—20.4 
Mai. 
(-10.2) 
(-12.1) 
- 6.8 
— 9.6 
—10.2 
Juni . 
— 2.8 
— 2.8 
— 1.7 
— 2.7 
1.3 
De middelværdier som er dannet av mindre end 5 enkelt- 
værdier staar i parentes. 
Den sidste kolonne indeholder middeltemperaturene ved 
stille veir, og man ser, som nævnt, at om vinteren er det koldere 
i stille veir end ved vind, mens det om sommeren er omvendt. 
Betragter man nu de 4 første kolonner i tabellen, saa ser 
man, at der findes en tilsvarende motsætning mellem de vest¬ 
lige og østlige vinde: fra november til april er de vestlige 
varmere end de østlige, i januar gaar forskjellen op til 15% 
men i mai, juni og oktober er de østlige vinde varmest. 
De jevneste motsætningsforhold f inder vi mellem vindene 
fra W—SSW paa den ene side og dem fra S—ESE paa den 
anden, og disse er ogsaa saa nogenlunde jevnt repræsentert, 
mens W—WNW-lige vinde er sjeldne. I fig. side 26 er der 
tegnet to utjevnede kurver, som viser den aarlige temperatur- 
gang ved de SW-lige og SE-lige vinde. Sammenligner man 
disse med kurverne side 22 vil man se at den første, den 
