— 26 — 
strekete, nærmer sig mest til temperaturen fra Polhavet, men 
at den med sine høie vintertemperaturer har en endda mere 
maritim karakter, mens kurven for SE-vindene nærmer sig 
mere til kurven fra Werchojansk, indlandstypen. Dette er ikke 
andet end hvad man kunde vente, for de SW-lige vinde kom¬ 
mer fra strøk med mere utpræget havklima, mens de SE-lige 
bringer os pust fra indlandsklimaet. 
Det beror sikkert ikke paa nogen tilfældighet, at de la¬ 
veste temperaturer ved SE-vindene optrær i januar, men ved 
0. N. D J. F M A M J 
Fig. 5. Temperaturens aarlige gang med vinde 
fra W til SSW. Temperaturens aarlige gang 
med vinde fra S til ESE. 
SW-vindene først i slutten av februar, for den store forsinkelse 
av vinteren er netop karakteristisk for havklimaet. Det er sik¬ 
kert nok disse vestlige vinde som har skaffet os saa meget 
høiere temperaturer om høsten end dem, som blev iagttat paa 
Framfærden. 
I arktiske strøk er vinden av kanske vel saa stor betydning 
som temperaturen naar det gjælder klimaets fysiologiske 
virkning. Paa en stille dag med temperatur under —40° er 
det ikke nævneværdig ubehagelig at arbeide ute eller ta obser- 
vationer av forskjellig slag naar man bare er hensigtsmæssig 
klædt. I 10 m’s vind derimot er det meget vanskelig at stelle 
med instrumenter, selv om temperaturen ikke er lavere end 
—20°; fingrene blir øieblikkelig stive, og naar vinden gaar 
